# data[].attributes.body
Varem olid seal rohumaadel suured rohusööjate karjad: Ameerikas piisonid ja Euraasias saiga-antiloobid. Põldu harides ja karja kasvatades võttis inimene loomadelt ära nende elupaigad ning muutis liigirikkad alad vaesemaks. 

# data[].attributes.headline
Suurel tasandikul laiuvad põllud ja karjamaad.

# data[].attributes.subject
Suurel tasandikul laiuvad põllud ja karjamaad.

# data[].attributes.body
Seal sajab palju ja seal on nisu-, maisi- ja sojapõllud. Kuivemates osades kasvatatakse veiseid.
Kaspar, Raikko & Romel

# data[].attributes.body
Märkimisväärne osa maailma nisu, maisi ja sojasaagist kasvatatakse rohtlates

# data[].attributes.headline
Miks on looduslikke rohtlaid väga vähe alles jäänud?

# data[].attributes.subject
Miks on looduslikke rohtlaid väga vähe alles jäänud?

# data[].attributes.body
Varem olid seal rohumaadel suured rohusööjate karjad: Ameerikas piisonid ja Euraasias saiga-antiloobid. Põldu harides ja karja kasvatades võttis inimene loomadelt ära nende elupaigad ning muutis liigirikkad alad vaesemaks.
Kaspar, Raikko & Romel

# data[].attributes.body
Tavaliselt pikemal põuaperioodil kuivas muld sügavalt ning muutus tolmjaks. Tugev tuul keerutas üles hiiglaslikke tolmupilvi ning kandis miljoneid tonne mulda põldudelt minema, muutes neid viljatuks jäätmaaks. Tolmutormid ja tuuleerosioon viivad ära jjust pealmise, viljakama osa mullast (huumuse).
Kristin Kullamägi

# data[].attributes.body
Loomastik on liigivaene arvestades taigavööndi suurust.
Mullastik on nõrgalt arenenud.
Metsavööndi põhjapoolses ja mandrite sisemusse jäävas osas on karmid talved ja jahedad sulved.
Siberis, okasmetsade levikualal, on maapind haaratud igikeltsast, seetõttu on tingimused inimtegevuseks ja -asustuseks rasked.
Taigavööndi maastikele annavad ilme okasmetsad ja sood. Okasmetsad on väga tundlikud kliima ja kasvukoha suhtes. Seetõttu valitsevad erinevate piirkondade puurindes erinevad okaspuuliigid. Okasmetsades domineerivad mänd, kuusk, nulg ja lehis.

# data[].attributes.body
Vähese taimkattega maapinnalt kannavad tuul ja vesi mulla viljakama osa minema

# data[].attributes.headline
Miks uuristab vesi uhtorge. Oscar poisi asi

# data[].attributes.subject
Miks uuristab vesi uhtorge. Oscar poisi asi

# data[].attributes.body
vähese taimkattega põllupinda ohustavad ka tugevad vihmahood. Isegi laugelt nõlvalt alla jooksev vesi võib kiiresti uuristada sügava voolutee. Aja jooksul kujunevad neist järskude veerudega mitme meetri sügavused uhtorud e ovraagid. Mõned uhtorud võivad olla kilomeetreid pikad ja mitukümmend meetri sügavad. Eriti soodsad tingimused uhtorgude tekkes on nõlvadel, sest seal liigub vesi kiiremini ja haarab kaasa rohkem pinnast. muldade ärakanne on muutunud suured maa-alad kasutuskõlbmatuks. Ameerikas kutsutakse uhtorgudes uuristatud maastiku badland'iks.

# data[].attributes.body
Kasutatakse erinevaid maaharimise viise.
Näiteks küntakse maad nõlvaga risti, et vesi ei saaks vooluteed uuristada.
Samuti ei harita kogu põldu korraga, vaid kasvatatakse eri ribadel erinevaid kultuure. Nii ei jää suured alad korraga tuule ja vee meelevalda.
Sageli jäetakse põld pärast saagi koristamist  kündmata ja uus seeme külvatakse koristatud viljapõllu kõrretüügaste vahele.
Saskia Kask

# data[].attributes.headline
Intensiivne põlluharimine põhjustab rohtlates erosiooni ja veepuudust

# data[].attributes.subject
Intensiivne põlluharimine põhjustab rohtlates erosiooni ja veepuudust

# data[].attributes.headline
Mis riikide territoorimuil esineb rohtlaid?             

# data[].attributes.subject
Mis riikide territoorimuil esineb rohtlaid?             

# data[].attributes.body
Rohtlad asuvad Uus-Meremaa Lõuna- saarel, Austraalias, Venemaal, Hiinas, Ukrainas, Ungaris, Põhja-Ameerikas
Kaspar, Raikko & Romel

# data[].attributes.body
Tänapäeval elavad piisonid vaid kaitsealal. 18.saj olid Ameerikas hiigelsuured piisonikarjad. Pikka aega küttisid piisoneid ameerika põliselanikud. Kui eurooplased Ameerikasse rändasid hakkas piisonite arvukus kiiresti vähenema. Piisoneid kütiti kütiti nii toidu kui ka lihtsalt lõbu pärast. Piisonite arvukust vähendas ka põllustamine ja neile sobivate elupaikade hävitamine

# data[].attributes.body
Suvi pikk, soe ja väheste sademetega, sageli põuane. Juulikuu keskmine temperatuur 20 kraadi.
Talv külm ja mõnel pool võib esineda käredat pakast.
Sajab mõõdukalt, keskmiselt 300-400 mm aastas. Järvi ja jõgesid on vähe, needki veevaesed.

Raul

# data[].attributes.headline
Miks on rohtlates väga viljakad mustmullad?

# data[].attributes.subject
Miks on rohtlates väga viljakad mustmullad?

# data[].attributes.body
Kuival suvel sureb palju rohttaimi ja tekib palju huumust. See annab mullale iseloomuliku tumeda värvi ja viljakuse. Taoline viljakas muld on meetripaksune või paksemgi. Kuna rohtlates ei saja väga palju, ei kanna vesi viljakat mulda ära. Vihmaussid, mutid ja teised närilised kobestavad mulda.
Paula