# data[].attributes.headline
Hvordan tackler man børn med udadreagerende adfærds problemer. 

# data[].attributes.subject
Hvordan tackler man børn med udadreagerende adfærds problemer. 

# data[].attributes.body
1. Hvis man vil ændre et barns negative adfærd, ligger bolden hos de voksne. Man kan ikke gå ud fra, at barnet har overskud til at ændre sig selv.
2. Man kan ikke straffe sig til positiv adfærd. Der sker kun positive ændringer for et barn, hvis barnets positive adfærd bliver set og anerkendt af voksne, også selvom den kun viser sig i korte glimt.
3. Det er vigtigt, at barnet får stabilitet og ro. Børn – og især børn med adfærdsproblemer – har brug for en logisk og forudsigelig struktur.
4. Husk at tilpasse kravene til barnets evner. Ellers risikerer du, at barnet på forhånd giver op over for opgaven eller får endnu et nederlag.
5. Brug hinanden. Det er vigtigt at dele strategier om, hvad der kan lykkes og ikke lykkes, med kolleger, så man ikke afprøver idéer, som allerede har virket uhensigtsmæssigt.
6. Arbejd på at opbygge et positivt klassefællesskab. God adfærd starter i et godt og tolerant sammenhold med kammeraterne.
7. Hvis barnet er voldeligt, skal volden stoppes. Fokusér på at gøre det på en måde, der ikke øger aggressionsniveauet, og giv derefter slip på
barnet.
8. Det kan være en god idé at få supervision fra andre, der ser problemet udefra og ikke kender barnet på forhånd. Man kan nemt komme til at fokusere på barnets dårlige adfærd og ikke se lyspunkterne.

Hold afstand til barnet. I vanskelige situationer kan det øge presset og give voldsomme reaktioner, hvis du kommer for tæt på barnet. Undgå også øjenkontakt med barnet i tilspidsede situationer.
Beløn positiv adfærd. Husk at rose og anerkende, når barnet fx låner sit legetøj ud eller overholder aftaler. Og undgå at ’forurene’ øjeblikket ved at sammenligne med situationer, hvor barnet ikke opførte sig ordentligt. Det opfatter barnet som kritik.
Bevar roen. Også i konflikter. Spar på ordene, hvis barnet er oppe at køre. Vær til stede, giv plads og ro, og vent med at bearbejde problemerne. Og forsøg at tage barnet med væk fra den dårlige situation.
Dine beskeder skal synke ordentligt ind hos barnet, så lad ham eller hende få lidt ro til at fordøje dit budskab.

Find ro i fredstid
Tag en snak med barnet om, hvad han eller hun selv kan være med til at gøre for at forebygge konflikter.
Pusterummet
Aftal med barnet, at han sætter sig i et hjørne eller går et bestemt sted hen udenfor, hvis der er en konflikt på vej. Husk at aftale, om han selv skal komme tilbage, eller om en voksen skal hente ham efter et bestemt stykke tid.
Sedlen
Lad barnet skrive en seddel, som han kan have i lommen. Der kan fx stå, at barnet skal tælle til 10 eller andre ting, der virker, når han er ved at blive hidsig. Den skal minde ham om, hvad der virker i pressede situationer.
Voksenaftalen
Aftal med hele klassen, at de henter en voksen, når der er problemer. Det er vigtigt,
at ingen får skældud eller bliver drillet for at ’sladre’.
Husk at!
Du skal være opmærksom på barnet bagefter. Ros ham for at følge strategien, og giv ham indtryk af, at han kan kontrollere sig selv.

Hold godt øje med barnet
Monitorering fx 14 dages observation af barnet og registrerer, når barnet er i en form for konflikt. Det kan man eksempelvis gøre i barnets skoleskema. Hvad var barnet i gang med, og hvad udløste konflikten? Husk også at bemærke de sammenhænge, hvor der ikke er problemer med barnet. Hvilke betingelser ser ud til at være til hjælp for barnet?
Efter en periode kan man se, om der er et mønster i barnets adfærdsproblemer. Det kan pædagoger og lærere bruge til at arbejde med ændringer, der vil gøre det nemmere for barnet at få en positiv adfærd.

# data[].attributes.body
2-4 % af alle børn i Danmark har en adfærdsforstyrrelse

# data[].attributes.body
udadreagerende adfærd er ikke en diagnose, men adfærden kan dog alligevel være et resultat af, eller anledning til en diagnose. De diagnoser vi finder mest relevante er: Alvorlig adfærdsforstyrrelse (CD), Oppositionel adfærdsforstyrrelse (ODD) og Hyperkinetisk forstyrrelse
(ADHD)

Hvilken årsag der er eller hvilken årsag der ligger bag ved adfærden er relevant i forhold til det pædagogiske arbejde.
Alt afhængig af, hvilken årsag der foreligger, har det betydning for, hvordan den pædagogiske assistent skal tilrettelægge sine tiltag i arbejdet med at inkludere den enkelte.

# data[].attributes.headline
årsager og kendetegn ved den udadreagerende adfærd. 

# data[].attributes.subject
årsager og kendetegn ved den udadreagerende adfærd. 

# data[].attributes.body
Der kan være mange årsager til, at et barn har udadreagerende adfærd. Det kan blandt
andet skyldes barnets køn, alder,  barnets opvækstbaggrund, samt barnets forhold til institutionen.
Generelt når et barn er udadreagerende, kan det ofte fremgå ved at barnet har sociale
problemer. Barnet kan have problemer med indlæring i alle former. Derudover kan barnet ofte have vanskeligheder ved at tale og forstå sprog. Dette kan
dog også skyldes, at barnet er af anden etnisk oprindelse end dansk. I en sådan situation spiller både den sproglige, men også den kulturelle del ind, og dette kan gøre, at barnet har svært ved at blive forstået og selv forstå andre.

Eksempel: lille karl har ikke boet i Danmark længe og hans mor kommer fra Spanien og far kommer fra Danmark, men de har boet i Spanien da karl blev født. Karl har rigtig svært ved det danske sprog og kan kun sige ja og nej. Han kan tælle på engelsk og lidt andre ord på engelsk men meget af hans sprog er uforståeligt og han forstår ikke når personalet siger noget til ham. Når han ikke bliver forstået og ikke kan forstå, slår han og reagere voldeligt. Han har rigtig svært ved at indgå sammenspil med de andre børn.

Børn med udadreagerende adfærd kan have svært ved at kontrollere deres impulser og følelser, det kan for eksempel
være svært for dem at vente på det bliver deres tur til at få hjælp.
Eller det kan være svært for barnet at styre sin impuls, hvis det ønsker at opnå noget her og nu. Det kan for eksempel være, at barnet ønsker at spille på den IPad, som lige nu bliver brugt af en anden, og til trods for dette alligevel er så impulsstyret, at barnet vælger at gå hen og tage IPad ‘en fra det andet barn

Andre årsager til at børn har en udadreagerende adfærd kan være, at barnet er hyper
aktivt, og at barnet døjer med et temperament, de har vanskeligt ved at styre. Det kan
være, at barnet generelt har en aggressiv og forstyrrende adfærd, og derfor kan have
svært ved at agere på en hensigtsmæssig måde. Nogen børn kan have depressioner,
lav selvfølelse og lavt selvværd, der ender ud i, at de kommer af med deres frustratio
ner ved at reagere voldeligt, enten på en fysisk eller verbal måde. Børn med udadrea
gerende adfærd, har ofte dårlige sociale færdigheder, og de kan have vanskeligt ved at
opfatte andres handlinger. Dette betyder at de fejltolker handlingerne og tit kommer
til at forstå disse som fjendtlige. Derudover mangler de ofte evnen til at indgå i sociale
fællesskaber, og evnen til at følge regler og normer for en 'normal' social adfærd

# data[].attributes.body
Det er ikke atypisk, at børn udviser en problematisk adfærd i forskellige stadier i deres
liv. Dette kan vise sig i trods-alderen, i pubertetsårene, samt hvis
barnet oplever modstand i en periode af sit liv. hvis et barn blot har en periode med uhensigtsmæssig adfærd kan det i øjeblikket virker problematisk og der vil opstå konflikter. på trods af disse tegn er det ikke nødvendigvis at barnet har adfærds-problemer, man skal derfor som assistent reagere med omtanke for om adfærden blot er et naturligt skidt i barnets udvikling.
og det er vigtigt at være opmærksom på hvis barnets adfærd er så omfattende at den vil bremse barnets udvikling eller virke krænkende overfor andre, hvis dette er tilfællet ville det være nødvendig at gribe ind.
der findes mange forskellige definitioner af begrebet adfærds-problemer alt efter hvilken faglig vinkel du ser det med, om du så er pædagogisk assistent, læge psykiater psykolog, eller sociolog.

# data[].attributes.body
Den udadreagerende adfærd kan også påvirke den aldersvarende opførelse i barnet omgivelser, dette kan både påvirke, hindre, forstyrre og ødelægge, andres børns men også barnets egen læring og udvikling

Et eksempel, som vi fælles har oplevet i vores praktik:

Lille 'Karl' sidder sammen med en gruppe børn. hvor de sammen er i gang med at bygge et lego tårn. en af drengene tager den lego klods som 'Karl' har udtænkt sig at sætte på tårnet. 'Karl' reagere ved at bide drengen i armen og ødelægger tårnet ved at kaste med koldserne. den pædagogiske assistent kommer over til drengene og forsøger at finde ud af hvad der er sket mellem dem. hun spørg derfor 'Karl' hvordan det kan være han har bidt. og 'Karl' bliver endnu mere vred. han slår og sparker den pædagogiske assistent og løber derefter væk.

# data[].attributes.body
En udadreagerende adfærd er en voldsom adfærd, som nogle gange kan medføre en
decideret voldelig opførsel. Adfærden kan udvise sig som værende fysisk voldelig i
form af at skubbe, slå, sparke eller ødelægge ting. Derudover kan den ligeledes
vise sig i en mere psykisk form, hvor personen med den udadreagerende adfærd udviser afskrækkende mimik, råber og truer, samt anvender ord til verbalt at chikanere andre Adfærden indebærer, at barnet har let ved at blive ophidset, er provokerende over for andre børn, men også over for de
voksne. Generelt vil det sige, at udadreagerende adfærd indbefatter verbale og fysiske
angreb mod andre mennesker.