# data[].attributes.body
Lugtesans
Smagssans
Følesans
Høresans
Synssans

# data[].attributes.body
Der er 3 parameter.
1. Begribelighed.
2. Håndterbarhed.
3. Meningsfuldhed.

# data[].attributes.body
Alzheimers Hjerne.

# data[].attributes.body
videnscenterfordemens

# data[].attributes.body
1. Svækket hukommelse
Det er normalt at glemme en aftale eller en besked for senere at komme i tanke om det..
Det er derimod ikke normalt at glemme, hvor man er på vej hen eller hvem, man lige har talt med
2. Besvær med at udføre velkendte opgaver
Det er normalt at glemme at tænde for kaffemaskine, når man vil lave kaffe.
Det er derimod ikke normalt at sætte termokanden på gasblusset eller kogepladen.
3. Problemer med sproget
Det er normalt at have problemer med at finde det rigtige ord ind imellem.
Det er derimod ikke normalt helt at glemme enkelte ord, for så at erstatte dem med andre ord, der ikke giver mening.
4. Manglende orientering i tid og sted
Det er normalt at tage fejl af datoen eller ikke at kunne finde vej på nye steder.
Det er derimod ikke normalt at bytte rundt på døgnets timer eller at fare vild i et område, man kender.
5. Dårlig eller nedsat dømmekraft
Det er normalt at man ikke får taget regntøjet med – trods optræk til regn.
Det er derimod ikke normalt at glemme, det er vinter og tage sommertøj på udendørs.
6. Problemer med at tænke abstrakt
Det er normalt at have problemer med at forstå meningen med et ordsprog.
Det er derimod ikke normalt at tage ordsproget helt bogstaveligt.
7. Ting forkerte steder
Det er normalt at glemme, hvor man har lagt sine nøgler eller briller.
Det er de rimod ikke normalt at lægge strygejernet i fryseren eller flæskestegen i kommodeskuffen
8. Forandringer i humør og adfærd
Det er normalt at blive ked af det og have en rigtig dårlig dag.
Det er derimod ikke normalt at have humørsvingninger, der tilsyneladende opstår uden grund fra det ene øjeblik til det andet.
9. Ændringer i personligheden
Det er normalt at holdninger og synspunkter kan ændres med årene.
Det er derimod ikke normalt at personen ændrer sig drastisk og fx hurtigere bliver forvirret, mistænksom eller vred.
10. Mangel på initiativ
Det er normalt at man kan have en dag, hvor man ikke kan tage sig sammen til noget.
Det er derimod ikke normalt at være passiv hele tiden, og have brug for stikord, opmuntring og støtte til at komme i gang.

# data[].attributes.body
Der er især tre helbredsmæssige riskofaktorer for udvikling af demenssygdomme - hjerte-/karsygdomme, traumatisk hjerneskade samt depression og angstlidelser. Men også andre sygdomme som fx diabetes kan betyde en øget risiko for at udvikle demenssygdomme.
Hjerte-/karsygdomme
Risikofaktorer for hjerte-/karsygdomme øger samtidig risikoen for vaskulær demens og indirekte måske også for Alzheimers sygdom.
Generelt peger befolkningsundersøgelser på en sammenhæng mellem risikoen for demens og forhøjet blodtryk. For højt kolesterol midt i voksenlivet ser også ud til at være forbundet med en øget risiko for senere udvikling af Alzheimer. Derimod ses ingen sammenhæng mellem høj kolesterol i alderdommen og risiko for Alzheimers sygdom.
Traumatisk hjerneskade
En traumatisk hjerneskade er en hjerneskade forårsaget af et slag mod hovedet (et hovedtraume) - for eksempel i forbindelse med en færdselsulykke. Flere undersøgelser viser, at der er en sammenhæng mellem traumatisk hjerneskade - selv tidligt i voksenlivet - og øget risiko for senere udvikling af Alzheimer.
Depression og angst
Forekomsten af en eller flere depressive episoder i løbet af livet er forbundet med øget risiko for senere udvikling af Alzheimers sygdom.
Der er derimod ingen videnskabelige undersøgelser, der tyder på, at angstlidelser i midtlivet eller alderdommen - ligesom depression - skulle være forbundet med en øget risiko for senere udvikling af Alzheimers sygdom.
Stress
Ifølge Nationalt Videnscenter for demens er forskellige typer stress statistisk set forbundet med øget risiko for udvikling af demens senere i livet. Det er imidlertid uklart, om der er tale om en årsagssammenhæng.
Andre sygdomme
Der er flere undersøgelser, der viser, at diabetes er forbundet med en øget risiko for udvikling af Alzheimers sygdom. Tilsvarende ses i enkelte undersøgelser, at kombinationen af diabetes og en særlig arvelig disposition i form af ApoE-e4, medfører en ekstra øget risiko for Alzheimer. Årsagen til sammenhængen mellem diabetes og Alzheimers sygdom kendes ikke fuldt ud.

# data[].attributes.body
Den væsentligste risikofaktor for udvikling af demenssygdom er alder. Men andre faktorer har også betydning. Det er fx:
Alder og Køn
Arvelighed
Helbred og sygdom
Kost og ernæring
Motion og livstil
Sociale faktorer

# data[].attributes.body
Fakta om demens.

Der er ca. 8.000 nye tilfælde af demens hvert år
400.000 lever med demens i familien
Støt os
Fakta om demenssygdomme
Få fakta om demenssygdomme her
Demens er en folkesygdom
I Danmark lever 70-85.000 mennesker med en demenssygdom.
Heraf har ca. 50.000 Alzheimers sygdom.
Ca. 1.500 personer under 65 år har en demenssygdom.
Der er ca. 8.000 nye tilfælde af demens i Danmark hvert år.
I 2040 forventes antallet af demente over 60 år at vokse til 120-146.000.
400.000 personer i Danmark lever i dag med en dement i familien.
Kun ca. 50 % af alle demente får stillet en demensdiagnose.
Pårørende til hjemmeboende demente bruger i gennemsnit 5-7 timer om dagen til pleje og omsorg.
De totale omkostninger ved demens i Danmark andrager mere end 20 milliarder kr. om året.
Demens er den 5. hyppigste dødsårsag i Danmark.
Hver tredje time dør en dansker af en demenssygdom.

Kilder: National Viden center for Demens (Rigshospitalet); Alzheimer International: The global impact of dementia 2013-2050, dec. 2013; WHO: Dementia – a public health priority,, 2012; samt Costs of Informal Care for People Suffering from Dementia: Evidence from a Danish Survey, Dementia Geriatric and Cognitive Disorder Extra, november 2011

# data[].attributes.body
Demens er en fællesbetegnelse for en række sygdomstilstande karakteriseret ved vedvarende svækkelse af mentale funktioner. Demens er således ikke en specifik sygdom, idet mange forskellige sygdomme kan medføre demens.

# data[].attributes.body
2. Vaskulær demens
Ved vaskulær demens forstås demens forårsaget af forstyrrelser i hjernens blodforsyning eller blodkar. Forstyrrelserne kan fx skyldes blodpropper, blødninger eller forsnævring af hjernens blodkar.

# data[].attributes.body
Alzheimers sygdom udvikles i langt de fleste tilfælde langsomt og snigende. Glemsomhed og hukommelsessvækkelse er karakteristisk, men udgør ikke nødvendigvis de første sygdomstegn.

Forløb

Symptomerne varierer i styrke og omfang samt fra person til person. Sygdomsforløbet menes at have en gennemsnitlig varighed på ca. 8-10 år, men udviser stor variation fra patient til patient. I nogle tilfælde kan sygdommen medføre døden allerede efter få år, mens den hos andre kan vare op til 20 år.

Svigtende hukommelse

Den kognitive svækkelse vil typisk starte med svigtende episodisk hukommelse - det vil sige nedsat evne til at huske nylige begivenheder, problemer med at indlære noget nyt og svigtende evne til at huske aftaler og gøremål. Også den semantiske hukommelse (paratviden) vil ofte være påvirket fra starten, hvilket f.eks. giver problemer med at finde de rette navneord eller de rette personnavne.

Andre kognitive funktioner

Også andre kognitive funktioner - f.eks. sproglige færdigheder, koncentration, dømmekraft eller visuelt-rumlige færdigheder - svækkes enten fra starten eller på et senere tidspunkt i sygdomsforløbet. Patienterne får måske sværere ved at finde vej, selv i velkendte omgivelser. De får sværere ved at overskue byttepenge, når de køber ind, eller regnskaber. Nogle patienter er selv opmærksomme på den begyndende kognitive svækkelse, men en nedsat eller helt manglende sygdomserkendelse ses ofte. Hvis symptombilledet domineres af svækket evne til af finde ord, benævne genstande og gentage sætninger - uden hukommelsesbesvær eller svigt i andre kognitive funktioner - anvendes betegnelsen primær progredierende (fremadskridende) afasi.

Følelseslivet

Ændringer i følelseslivet kan vise sig ved, at patienterne får lettere til gråd, udviser et ændret temperament eller udvikler symptomer på depression. Personlighedsændringer og adfærdsforstyrrelser tiltager ofte, efterhånden som sygdommen udvikler sig.

Tidlige og sene symptomer

I den tidlige fase fremtræder patienterne ofte med kognitiv svækkelse og eventuelt nedsat humør. Patienterne vil ofte have svært ved at redegøre for deres livshistorie og aktuelle tilstand, og de vil være tilbøjelige til at søge hjælp hos en eventuel ledsager (head-turning sign). Senere i forløbet kan der komme andre neurologiske symptomer i form af f.eks. epilepsi med generaliserede anfald, myoklonier, inkontinens eller lette parkinsonistiske symptomer

# data[].attributes.body
. Neurodegenerative sygdomme
Ved neurodegenerative sygdomme forstås sygdomme, hvor der sker en gradvis, oftest langsom nedbrydning af hjernen og dens funktioner. Fx Alzheimers sygdom, Frontotemporal demens eller  Lewy body demens.

# data[].attributes.body
- Vi har kendskab til, hvad der skal til for at blive motiveret.
- Vi har kendskab til, hvad indre og ydre motivation
- Jeg har kendskab til de meste almindelig livstilsygedomme - demens
- Vi kan forklare begreberne livskvalitet , levevilkår og livsstil
- Vi kan beskrive en aktivitet, som tager udgangspunkt i borgerens ønsker og livskvalitet
- Vi har opsøgt viden om livsstilsygedomme
-
- Vi kan benytte IT til at bearbejde og præsentere statistiske information
- Vi kan anvende fagsprog både mundtligt og skriftligt og kan give fx på, hvordan vi dokumenterer vores observationer og handlinger.