# data[].attributes.body
Årsagsforklaringer

At forklare de bagvedliggende, og eller den udløsende årsag, til en situation.

Naturvidenskab

tilstrækkelig årsagsforklaring, A  medfører B

nødvendig årsagsforklaring, A er medført af B

Humaniora

Man kan ikke bruge énfaktor forklaringer i humaniora, da mennesker kan have flere bevidste, og ubevidste motiver.

Tendenskritik

Som historiker skal man være skeptisk i forhold til kildens troværdighed, og undersøge om hvorvidt kilden har en tendens.

Tendens - vinkel, (skjult) holdning

Levn, beretning

Hvis man bruger indholdet i kilden, er der tale om en beretning

Hvis man ser/ udnytter kilden som et direkte udtryk af en samfundstilstand.

Det funktionelle kildebegreb

Der findes ikke gode eller dårlige kilder, det handler om hvilket spørgsmål kilden skal besvare. Problemstilling og kildeafgrænsning hænger funktionelt sammen.

Skema s. 96

Man kan bruge skemaet som skabelon til sin kildekritik.

# data[].attributes.body
a. Hvad er årsagsforklaringer, om man må spørge?
Kausalitet, sammenhæng mellem 2 ting der er sket.

b. Tendenskritik -hvad er nu liiiiige det?
Afsenderens manipulation med information - er der fx en ideologi som skinner igen, eller udeblevet information? Skrevet til fordel for en bestemt part (prioriteringer)?

c. Levn og beretninger: What is the difference, dr. Watson?
Alle levn er beretninger. Beretninger er tekst OM noget (loven er ikke en beretning). Noget der kan troværdighedsvurderes er en beretning.

d. Det funktionelle kildebegreb forklares, tak!
Kildens brugbarhed og værdi afhænger af historikerens/kritikerens spørgsmål.

e. Skemaet s. 96: Hvad kan man bruge det til - hvad er det vigtigste at tage med sig derfra?
Tendens og udsagnsværdi.

# data[].attributes.body
Årsagsforklaring
- årsag-virkningsforhold
- motiv
Tendenskritik
- forfatterintention
- farvning af tekst
- kildekritik
- skjult dagsorden
- bevidst manipulation (fra forfatterens side)
Levn og beretning
- levn: (førstehåndskilde) - at bruge en kilde til at sige noget om sin samtid
- beretning (andenhåndskilde) - at tro på det, en kilde oplyser, er sandt, og at slutte noget om kildens samtid ud fra det
Det funktionelle kildebegreb
Kildens værdi er afhængig af de spørgsmål, man stiller til den

# data[].attributes.body
A. Hvad er årsagsforklaringer?
Når man forklarer en hændelse med en bagvedliggende årsag.

B. Tendenskritik
Man skal være opmærksom på en evt. tendens i en kilde. Altså om en kilde er subjektivt farvet af afsenderen og/eller samtiden.

C. Levn og beretning
Levn er alle fund fra fortiden og fortiden
Beretning er kommunikerende.

D. Det funktionelle kildebegreb forklares:
Der er ikke noget der hedder en dårlig kilde, det handler bare om hvilke spørgsmål man stiller til den.

E. Skemaet s. 96
Det vigtigste i skemaet er punkt 4, altså en sammenfattende vurdering af kildens udsagnsværdi. Dog er alle punkter vigtige for at komme fra til denne konklusion og vudering.
Man kan bruge skemaet til at bruge det til at lave en kvalificeret kildekritik

F.

# data[].attributes.body
a. Hvad er årsagsforklaringer
- At man forklarer en begivenhed ud fra noget bagvedliggende, man mener kan have ført til begivenheden.

b. Tendenskritik
- Man kigger på hvilken skjult agenda, en tekst kan have

c. Levn og beretninger
- Levn: Alle historiske fund eller kilder
- Beretning: Historiske fund der indeholder kommunikativt aspekt

d. Det funktionelle kildebegreb
- En kildes kvalitet afhænger af hvad man spørger den om

e. Skemaet s. 96: Hvad kan man bruge det til - hvad er det vigtigste at tage med sig derfra?
- Man kan bruge den til at analysere en berettende kilde
- Ydre kildekritik ( sitiuationen og kontekst)
- Indhold ( hvad sker der i kilden?)
- Tendenskritik ( hvad er den skjult agenda )
- Vurdering ( hvad kan kilden bruges til?)

f. Hvad ønsker vi lige NU forklaret efter princippet "jeg forstår det siiiimpelthen ik' ... ?"
- Vi har forstået det hele, men måske noget med levn og beretninger

# data[].attributes.body
a. Hvad er årsagsforklaringer, om man må spørge?
- Forklaringen på menneskelige motiver og handlinger der har ført til en begivenhed.

b. Tendenskritik - hvad er nu liiiiige det?
- Når en kilde har en bestemt holdning der påvirker/manipulere læseren. Der er altid en tendens iiiiii en kilde da forfattereren aldrig kan være helt objektiv. Så bliver kilde ikke så pålidelig.

c. Levn og beretninger: What is the difference, dr. Watson?
- Levn er alle historiske kilder som genstande og tekster
- Beretning er levn som beretter om fortiden.

d. Det funktionelle kildebegreb forklares, tak!
- Når man finde ud af hvad en kilde kan bruges til udfra dens samtid.

e. Skemaet s. 96: Hvad kan man bruge det til - hvad er det vigtigste at tage med sig derfra?
- Den danner et overskueligt overblik over hvad de kildekritiske metoder er. Det vigtigste at tage med derfra er at de er afhængige af hinanden.

f. Hvad ønsker vi lige NU forklaret efter princippet "jeg forstår det siiiimpelthen ik' ... ?"
- Det hele giver da meget god meniiiiiing!

# data[].attributes.body
a)     Årsagsforklaring: At pege på sammenhænge, der tydeliggør at der er tale om et årsag/virkningsforhold

b)     Tendenskritik: Man spørger til kildens troværdighed. F.eks. Hvilken mere eller mindre skjult holdning er bestemmende i kilden. Udgangspunktet er at der bag en hver beretning er en hensigt eller intention.

c)     Levn og beretning: Alle historiske kilder er levn, men kilder kan også samtidigt være berettende. Når man bruger en kilde som berettende slutter man direkte ud fra det kilden meddeler.

d)     Det funktionelle kildebegreb: Kildens værdi afhænger af historikerens spørgsmål

e)     Det kan bruges til at gennemgå kilden grundigt, så den ikke bruges forkert. Hjælper til at fokusere på de rigtige ting.

# data[].attributes.body
Årsagsforklaringer:
- En forklaring af de bagvedliggende forhold der har ført til en situation/ begivenhed.

<heading>print("8")</heading>

Tendenskritik:

-  Som historiker er man nødt til at være kritisk i forhold til kilden idet denne kan indeholde skjulte eller åbenlyse dagsordner. Derfor laver man en tendenskritik for at afdække disse.

Levn og beretninger:
- Alle kilder er levn. Nogle er også beretninger. Et levn er en beretning så længe den beskriver historiske forhold. Man kan derfor lave levn-slutninger og beretnings-slutninger.

Ved en beretningsslutning godtager man beskrivelsen af de historiske forhold, hvor man i en levnslutning kigger på hvordan kilden fremstiller sin samtid eller hvordan den er udformet.

Funktionelle kildebegreb
En kildes værdi er udelukkende bestemt af det spørgsmål man stiller den, hvis en kilde er farvet kan man stadig bruge den til at sige noget om hvordan forfatteren er farvet, f.eks. kunne man kigge på fremstillingen af samtiden i et partis principprogram.

Skemaet
En rettesnor for en kildekritik af din kilde, den giver et overordnet blik på alt hvad, der måske skal undersøges. Så glemmer man ikke nogle detaljer.

# data[].attributes.body
a. Hvad er årsagsforklaringer, om man må spørge?
Årsagsforklaring er menneskelige motiver og handler, som udgør de bagvedlæggende årsager.

b. Tendenskritik - hvad er nu liiiiige det?
Man forholder sig kritisk til ens kilde, hvorved bagmanden (forfatteren) kan være præget af subjektive interesser, som ikke står direkte beskrevet i kilden, men er skjulte, og kan måske kun findes ved hjælp af baggrundsviden om forfatteren.

c. Levn og beretninger: What is the difference, dr. Watson?
En levn er hvilken som helst genstand, som fortiden har efterladt os. En beretning er også en levn, men med historisk skriftlige elementer som beskriver et historisk forhold.

d. Det funktionelle kildebegreb forklares, tak!
Det funktionelle kildebegreb går ud på at historikerens spørgsmål er knyttet til kildens værdi og er med til at afgøre kildes relevans.

e. Skemaet s. 96: Hvad kan man bruge det til - hvad er det vigtigste at tage med sig derfra?

Man kan bruge den til hvordan man skal strukturere sin kildekritiske analyse. Det fungerer, som en manual. Det vigtigste at tage med fra skemaet afhænger af hvilken kilde eller tekst du arbejder med.

f. Hvad ønsker vi lige NU forklaret efter princippet "jeg forstår det siiiimpelthen ik' ... ?"

Hvorfor?

# data[].attributes.body
A)
Årsagen og virkningen er forbundet ved hjælp af naturvidenskablige love. Inden for humaniora prøver man dog at finde forskellige forhold der sandsynliggøre at der er tale om en årsag.

B)
Tendenskritik er en blanding af analyse, afsender og intention

C)
Levn er en ting fra fortiden
Beretning er en fortælling om fortiden

D)
Det er historikerens spørgsmål der samles til kildens værdi, som er med til at afgøre dens relevans

E)
Man kan bruge den til at strukturere sin kildekritiske analyse. Det er en form for manual.

F)

# data[].attributes.body
Klassisk kildekritik

Årsagsforklaringer

Man finder forskellige forhold, der kan forklare årsagerne til nogle andre

Årsag/virkningsforhold

Tendenskritik

Man skal være skeptisk overfor kildens troværdighed

Indre kildekritik

Er oplysningerne i kilden troværdige?

Hvilken holdning (tendens) er bestemmende i kilden?

Er der en skjult dagsorden?

Der vil altid være en hensigt eller intention bag en beretning fra ophavsmandens side

Ophavsmanden kan være mere eller mindre bevidst om sin tendens

Også dem der prøver at være objektive

Her vil ophavsmanden altid se begivenheder eller ting ud fra sin egen baggrund

Levn eller beretning

Levn

Genstanden uden en kommunikativ beretning

Fx mange arkæologiske fund

Beretning

Kilder der rummer en beretning

Har én eller anden tendens

Man kan vælge at bruge en kilde som levn eller beretning

Levnsudnyttelse

Man bruger kilden til at sige noget om nogle forhold, som ophavsmanden ikke har haft til hensigt at meddele om direkte

Det funktionelle kildebegreb

Kildens værdi afhænger af historikerens spørgsmål

Kilden har ingen værdi i sig selv

Det aller vigtigste når man laver kildekritik:

1. Klassifikation og ophavssituation (ydre kildekritik)

Kildens oprindelige funktion

Afsender/modtager

Datering

Første- eller andenhåndskilde

1. Tolkning af kilden

Hvad står der?

Afsenderintentionalitet

1. Tendenskritik (indre kildekritik)

Afspejles en speciel ideologi?

Retorisk situation

Sammenligne med andre kilder om samme emne

1. Sammenfattende

Kildens relevans for det aktuelle historiske problemstilling

Hvad er kilden kvalificeret til at sige noget om?

Bruges som levn eller beretning?