# data[].attributes.body
1.     Kildeoppgave s. 423.

a)     Denne teksten er et dikt utgitt i 2002. Teksten er en god kilde fordi det beskriver hvordan forholdene er under en krig. «Jeg har sett dem velte seg i næringsvett, grådighet og ideologier …» Det er en god skildring. Ved å lese dette diktet ser man en mer personlig opplevelse av hvordan krigen var, og man leser om hvordan de følte seg.

b)     Skjønnlitterære tekster kan både ha ulemper og fordeler når det kommer til kilde for historisk forståelse. Det kan ha fordeler fordi man får en mer personlig mening om krigen.

Det kan ha en ulempe fordi de forteller bare sin side av historien, og man får ikke noe perspektiv fra noen andre sin side.

# data[].attributes.body
1.     Hvorfor endte den kalde krigen slik den gjorde? Reflekter kort over hvordan forholdet i verdenssamfunnet er i dag?

Den kalde krigen tar slutt når Berlinermuren faller og Sovjetunionen går i oppløsning.

I 1984 blir Mikhail Gorbatsjov partisjef. Gorbatsjov ville reforme Sovjetunionen. Han lagde Glasnost og Perestrojka og menneskerettighetskjempere ble ikke lenger straffet. Forbudte filmer skulle frigis.

Åpenheten rammet selve kommunistpartiet, hardere enn forventet. Eksplosjonen på atomkraftverket i Tsjernobyl ble verdens verste atomkraftulykke. Det ble stor aggresjon mot Gorbatsjov fordi hele Europa ble rammet av kjernefysisk nedfall og det fikk stor oppmerksomhet i Vesten.

Etter denne hendelsen falt flere av partiene i Øst-Europa. Den nye åpenheten utløste ønsker om nasjonal selvstendighet i de fleste av de 15 republikkene Sovjet bestod av. Juni 1990 erklærte Russland sin selvstendighet.

# data[].attributes.body
1.     Forklar kort begrepene:

Frihandel - er et økonomisk system hvor handelen mellom borgere fra ulike stater foregår uten noen form for tollrestriksjoner eller andre hindringer.

Marshallplanen - var et amerikansk hjelpeprogram rettet mot Europa som ble satt i gang i 1947 etter andre verdenskrig av den amerikanske utenriksministeren George C. Marshall.

Planøkonomi - er et økonomisk system der staten fastsetter hva som skal produseres av varer og tjenester, i hvilken mengde, og hvordan disse skal distribueres mellom innbyggerne.

Femårsplan - var en serie generelle planer for den økonomiske utviklingen av hele Sovjetunionen fem år fremover.

Roma-traktaten – to trakter. Den ene gjaldt samarbeid om atomenergi, den andre handlet om et fellesmarked. Tollavgifter og andre hindringer for import skulle fjernes.

Kapprustning – en konkurrerende militær opprustning mellom USA og Sovjetunionen. Nye våpentyper og kjernefysiske våpen ble laget.

Nedrustning – Avtaler om å begrense atomvåpen og ruste ned.

Kappløp om verdensrommet – hensikten bak romkappløpet var å utforske militære muligheter.

Glasnost – Betyr åpenhet. Mediene skulle brukes i kampen mot korrupsjon og mangler i styringssystemet. Det skulle mobiliseres støtte i den nye politikken.

Perestrojka – Betyr omforming. Målet var å omforme styringssystemet, løsne på kommunistpartiets maktmonopol og åpne konkurranse i økonomien.

# data[].attributes.body
Velg en konflikt under den kalde krigen og sett deg godt inn i den. (Koreakrigen, Cubakrisen, Vietnamkrigen eller krigen i Jugoslavia)
Koreakrigen
Den nordlige delen av Korea var okkupert av Sovjetunionen og den sørlige delen var okkupert av USA i 1945 – 1948. Både Nord- og Sør-Korea ville ha et fritt land, men det var store uenigheter om hvordan landet skulle være. I nord ville de ha et kommunistisk styre. I sør ville de ha autoritært regime. USA og flere av FN statene hjalp sør, mens Kina hjalp til i nord. (Per Anders Madsen) Krigen ble utløst i 1950 når nordkoreanske styrker gikk over grensen til sør når den sørkoreanske styrken var på permisjon. 2 dager senere vedtok sikkerhetsrådet at medlemslandene skulle prøve å slå angrepet tilbake og gjenopprette fred i området. Dette skjedde ikke fordi amerikanske fly kom inn til Sør-Korea for å hjelpe, mens Kina hjalp til på den andre siden. Krigen avsluttet i 1953 da det ble våpenhvile. Etter krigen hadde det gått tapt 3,5 og 4 millioner menneskeliv. Frem til 2005 hadde det enda ikke blitt ordnet noen fredsavtale, men en strengt kontrollert vei- og jernbaneforbindelse ble gjenåpnet etter 55 år. (Helgesen, 2016)

# data[].attributes.body
1.     Emmett Louis, Rosa Parks, Martin Luther King og Barack Obama er alle viktige i den amerikanske borgerrettighetsbevegelsen. Hvorfor?
Emmett Louis født 25 juli i 1941. Han var en 14 år gammel afroamerikansk gutt som flørtet med en hvit dame. Han ble brutalt mordet på grunn av at han var mørk, og hun var hvit. Denne hendelsen ble et symbol på sivile rettigheter. (Wikipedia, 2017)
Rosa Parks født 4 februar 1913. Hun var en sterk kvinne som startet protestene mot raseskillet i USA. Rosa Parks ble arrestert og fengslet fordi hun ikke ville reise seg for en hvit mann på bussen og etter dette ble det en stor sak for hele den fargede befolkningen å kjempe for like rettigheter. (Wikipedia, 2016)
Martin Luther King født 15 januar 1929. Han var en baptistprest og var leder i borgerrettighetserklæringen. Han er kjent for sitt arbeid om like rettigheter mellom mørke og hvite. Han ledet den ikke-voldelige kampen for like rettigheter. (Wikipedia, 2017)
Barack Obama født 4 august 1961. Han var den første afroamerikanske presidenten i USA. Han representerer det demokratiske partiet. (Wikipedia, 2017)

Disse menneskene er viktige i den amerikanske borgerrettighetsbevegelsen fordi de har blitt sett ned på grunn av hudfargen sin, og forskjellsbehandlet. Disse menneskene har gjort at USA har fått like rettigheter til afroamerikanere og hvite amerikanere. De har hatt stor påvirkning og hatt en viktig rolle for like rettigheter.

# data[].attributes.body
1.     Å leve i den kalde krigen

a)     Stalin og Sovjet

Under Stalin sitt styre levde folk i konstant frykt for å bli arrestert og sendt til arbeidsleir i Sibir. Han hadde all makt, og brukte makten sin til å skremme folket. Menneskene ble overvåket hele tiden og ingen følte seg trygge. Stalin var konstant mistenksom for indre fiender. Da Stalin døde, brøt det ut omfattende streiker. Stalin som leder var det ulike meninger om, på grunn av hans styre var det flere sosialister og kommunister i Vesten som skapte skarpe konflikter (Goplen, 2015).

b)     Øst-Tyskland og Stasi

Arbeiderne i Øst-Tyskland måtte jobbe stadig hardere og lønna ble dårligere. Flere tusen forlot DDR (Stasi). Stasi var et hemmelig politi som overvåket befolkningen i hemmelighet (Dypvik, 2017). Landet mistet full arbeidskraft fordi det var så mange som forlot DDR. I 1961 sperret øst-tyske myndigheter grensen mellom Øst- og Vest-Berlin. Senere ble det bygget opp en betongmur. Flere familier og venner ble skilt fra hverandre og noen så aldri hverandre igjen.

c)     Vekst og velstand i Vesten.
Det var høy økonomisk vekst i vesten. Velferdsstatene jobbet med å bygge ut velferdsordninger og få til utjevning mellom sosiale tjenester, helsetjenester og utdanning. Fagforeningene fikk større innflytelse, og lønnstakerne gikk med på moderate lønnsøkninger for å sikre arbeidsplasser.

# data[].attributes.body
1.     Spøkt – den kalde krigen

Sosiale forhold
Det var svært ulike sosiale forhold i Sovjetunionen og de Øst-europeiske landene, USA og Vest-Europa.
Sosiale forhold i Sovjetunionen og Øst-Europa
Skolegangen var gratis og 90% av alle gifte kvinner hadde jobb. Kvinnene tjente dårligere enn mennene. Det var strenge straffer for abort og mange steder var det ulovlig med prevensjonsmidler. Mange familier levde i kollektive leiligheter. De delte kjøkken, toalett og telefon. Hver familie hadde bare et lite rom selv. Befolkningen levde i frykt for Stalin. Mange demonstranter ble drept eller arrestert.

Sosiale forhold i Vesten
Flere kvinner tok utdanning. Kvinnebevegelsen spredte seg fra USA om at kvinner og menn skulle ha like rettigheter. Kvinnene utførte fortsatt alt husarbeidet. Kvinnene krevde rett til abort og barnehageplasser. Flere kvinner fikk ledene stillinger i politikken.

Politiske forhold
Amerikanske og Sovjetiske tropper deltok i kriger over hele verden. Supermaktene kjempet indirekte mot hverandre ved å støtte hvert sitt parti i flere borgerkriger. I den kalde krigen ble det viktig å skaffe seg allierte.

Økonomiske forhold
Livet i Vesten var i økonomisk vekst. Livet gikk fra å være et strev for det daglige brød til overflod. Supermarkedene dukket også opp. Flere kvinner fikk lønnsinntekt, men fikk dårligere betalt enn mennene. I 1970-årene var det dårlig vekst, men fortsatt sterkere økonomi enn landene med kommunistisk system.

Kulturelle forhold
Den kalde krigen var også en kamp om å vinne hjertene. USA opprettet informasjonskontorer over hele verden som arbeidet for å spre amerikansk kultur. Amerika hadde et stort forsprang innenfor musikk og film. Sovjetunionen brukte ikke like store summer på kultur, men viste frem høykultur som orkestermusikk, ballett, teater og idrett.

Teknologiske forhold
I den kalde krigen var det en stor kamp når det gjaldt våpen og forsvarssystemer. De pessimistiske ekspertene advarte mot at kjernefysiske våpen kunne utrydde hele menneskeheten. Kappløpet om å komme først til verdensrommet var også en viktig kamp.