# data[].attributes.body
Head multši saab purustatud männikorbast, mis ei sisalda puiduosi ja on aasta laagerdunud.

# data[].attributes.body
Hakkemultši kasutamine annab palju võimalusi aiakujunduse seisukohast, kui kasutada erinevate toonidega haket saab kujundada erinevaid pindasid ja mustreid.

Tänapäeval ka toonitakse haket aga selle juures tuleks jälgida, et oleks kasutatud looduslikke vahendeid.

Toonimata hake näeb välja looduslähedasem ja sellega saab samuti kujundada erinevaid mustreid kui kasutada eri fraktsioone.

Hakkemultši toodetakse nii tööstuslikult kui hooldustööde käigus oksapurustajaga, mis on väga kasulik. Saab multši ja ei pea oksi põletama mida kahjuks paljud veel teevad.

# data[].attributes.body
Enamjaolt on praegu haljastuses kasutusel peenestatud männikoorest toodetud multš, mis on üks paremaid millega saavutate nii ökoloogilised kui dekoratiivsed eesmärgid.

# data[].attributes.body
Olenevalt multši tüübist laotatakse see 2 - 8 cm paksuse kihina istutusalale

# data[].attributes.body
Multšid jagunevad ka lämmastikurikasteks (kõdusõnnik, niidetud muru) ja süsinikurikasteks (põhk puukoor).

# data[].attributes.body
Lagunevaid multše tuleb uuendada 2 - 4 aasta tagant, mittelagunevaid on aga vaja hooldada (lehed ära pühkida või puhuriga puhudes).

# data[].attributes.body
Orgaanilised multšid: turvas ja turbagraanulid, kakaoubade koored, põhk, puukoor ja puiduhake, saepuru, lehed ja lehekompost, muruniide, paber,kompost jne.

Mineraalsed multšid: liiv, saviliiv, kruus, kivide erinevad fraktsioonid ja värvid, laavakivid, kergkruus, lubjakivisõelmed jne.

Sünteetilised kiled: erinevad geotekstiilid, peenravaip, filterkangas, peenravaip, biokile, kile, maasikakile jne.

Kombineeritud multšid: geotekstiilid või matid koos mineraalsete ja orgaaniliste materjalidega

# data[].attributes.body
Multšid jagunevad kaheks: mittelagunevad ja lagunevad

# data[].attributes.body
Dekoratiiv multš

Istutusala- ja pargimultš

Maastiku- ja rajatistemultš

Tarbeaiamultš

Eriotstarbelisteks multši

# data[].attributes.body
Kasvupinnase hilisem sulamine, mis tõttu taimede vegetatsiooni periood algab hiljem.

Igihaljad võivad saada varakevadist päikesepõletust

Multši all on maapind külmunud ning on häiritud veega varustatus.

# data[].attributes.body
Multšimine on keskkonnasõbralik

Hea väljanägemine

Hoiab niiskust,

Ei lase tekkida koorikul,

Parandab kasvupinnase mikrobioloogilisi omadusi

Vähendab umbrohu teket

Vähendab niitmisvajadust