# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Korruption og hvidvaskning af penge er et kæmpe problem i de baltiske lande.

EU er kompliceret, men der er seriøse forhandlinger i gang med europæerne, siger USA's præsident.

I sag, der er døbt "Kaviargate", er der mistanke om korruption blandt medlemmer af parlamentarisk forsamling.

Vi er klar til at beskytte Nordirlands plads i et indre britisk marked, lyder reaktion fra britisk regering.

Energispareordningen for private afskaffes, fordi den er for dyr. I stedet indføres tilskudspulje for erhverv.

LO-forbundenes aftale med regionerne har brudt fagbevægelsens musketered og vil sætte aftryk i de videre forhandlinger, siger eksperter.

Mange slutsedler giver bilforhandlere lov til at hæve prisen, efter at aftalen er indgået. Ulovligt, siger FDM. Bilbranchen er uenig, men reagerer. Finans

72-årige Joseph James DeAngelo menes at have myrdet mindst 12 personer og voldtaget mindst 45 kvinder.

Caroline Wozniackis triumf ved Australian Open bliver nu en del af Nationalmuseets udstilling fra d. 27 april og en måned frem.

Der er nok at tage fat på, når kongresmedlemmer torsdag skal udspørge miljøchef Scott Pruitt om højt forbrug.

Alabama får mindesmærke for de 4.000 sorte amerikanere, som over knap 100 år blev lynchet af en folkemængde.

Enhedslistens folketingsgruppe har netop fremlagt et realisérbart bud på, hvad vi ville gennemføre, hvis vi havde 90 mandater i Folketinget. Politisk forandring er mulig. Hvis bare der er politisk vilje.

Vi skal passe på med del forlig når der forhandles overenskomster. Hvis hvert hus bare passer sit kan vi hurtigt komme til at hjælpe vores modpart. Og det er jo ikke meningen.

Gid man kunne vende ryggen til nogle af de seneste nyheder fra Spanien, Frankrig, Belgien og Danmark.

Michael Kuttner, Jyllands-Postens korrespondent

Mange tyskere har et romantisk forhold til Rusland, næsten uanset hvad Kreml foretager sig.

De grønlandske udmeldinger, om i fremtiden selv at vælge sine samarbejdspartnere, har vakt hovedrysten. Både Danmark og Grønland bør skele til Canada efter en løsning for fremtiden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Korruption og hvidvaskning af penge er et kæmpe problem i de baltiske lande. EU er kompliceret, men der er seriøse forhandlinger i gang med europæerne, siger USA's præsident. I sag, der er døbt "Kaviargate", er der mistanke om korruption blandt medlemmer af parlamentarisk forsamling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af: Martin Jensen, Møllevej 21a, Haarby

På den ene side er der politikerne, som hævder, at landets og befolkningens tarv ligger dem så meget på sinde, at det sandelig ikke er for magtens eller den personlige...

# data[].attributes.attachment_link.title
Intet er nødvendigt, alt er en beslutning

# data[].attributes.attachment_link.description
Af: Martin Jensen, Møllevej 21a, Haarby På den ene side er der politikerne, som hævder, at landets og befolkningens tarv ligger dem så meget på sinde, at det sandelig ikke er for magtens eller den personlige...

# data[].attributes.attachment_link.title
Mor til to: Sådan er livet som fattig i Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Heidi Rasmussen og hendes to børn er blandt den næsten kvarte million danskere, der betegnes som fattige. De har ellers aldrig tidligere manglet noget

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
0

- Når TV vælger at bringe en udsendelse om holocaust, så ripper man jo også op i nogle voldsomme følelser hos folk. Hvis man glemmer historien, så snyder man sig selv. Man bliver nødt til at komme videre i livet og tale åbent om tingene, siger Bent Jacobsen fra Lejerbo

For tolv år siden røg fyrværkeri-fabrikken i Seest ved Kolding i luften og sendte en brandmand i døden.

I de efterfølgende år kæmpede beboerne i området med både psykiske traumer, træge forsikringsselskaber og dårlig økonomi.

Mange ægtefæller gik fra hinanden under det langvarige og psykiske pres.

Lige siden har de fleste borgere i katastrofe-området forsøgt at glemme det døgn, som forvandlede deres smukke villakvarter til en regulær krigs-zone.

Noget tyder dog på, at den uhyggelige katastrofe ikke får lov til at gå i glemmebogen lige foreløbig. For nu har Lejerbo i Kolding endeligt besluttet, at der skal ligge 35 almennyttige boliger på katastrofe-stedet.

Og navnet på bolig-området skal hedde noget så rammende som 'Fyrværkeriparken.'

Dermed skærer Lejerbo gennem flere års debat om navnet.

Mangel på respekt
Det er nemlig langt fra alle i området, som er glade for det nye navn. Ægteparret Gunnar og Jette Storm Thomsen bor fem hundrede meter fra den tidligere fyrværkerifabrik. De måtte forlade deres hjem i hast, da eksplosion efter eksplosion rystede Seest og udløste en større evakuering af beboerne.

- Vi vil nok aldrig glemme, hvad der har været her. For det har ramt os på sjæl og økonomi i sin tid. Så jeg synes ikke, det er nødvendigt, ligefrem at minde os om det. Det er ikke i respekt for beboerne herude, siger Gunnar Storm Thomsen til TV Syd.

Ægteparret havde besøg af deres barnebarn, da de blev evakueret. Da de kom tilbage til deres hjem flere døgn senere, så var det ødelagt. Parret måtte bo i et sommerhus i månedsvis, mens huset blev genopført.

Ekstra Bladet har torsdag morgen forgæves forsøgt at få en kommentar fra Gunnar Storm Thomsen.

Heller ikke Koldings borgmester Jørn Pedersen er begejstret for det nye navn. Han siger, at der ikke er nogen grund til at referere til katastrofen. Men kommunen kan ikke blande sig i Lejerbos valg af navn.

Handler ikke om katastrofen
Formanden for Lejerbo i Kolding og det landsdækkende Lejerbo, Bent Jacobsen, siger til Ekstra Bladet:

- Det er jo kun selve området, som vi kalder Fyrværkeriparken. Der kommer rigtige gadenavne, som kommunen vælger. Når vi har valgt navnet, så er det fordi, at det henviser til, at der engang har ligget en fyrværkerifabrik på stedet.

Vi refererer jo ikke til katastrofen. Så havde vi jo kaldt stedet for Eksplosions-parken, fastslår Lejerbos formand.

Bent Jacobsen erkender, at Lejerbo har stukket fingrene ned i et hvepsebo.

- Vi har talt om det her i årevis og nu fastholder vi navnet.
- Ripper I ikke bare op i nogle traumer?
- Når TV vælger at bringe en udsendelse om holocaust, så ripper man jo også op i nogle voldsomme følelser hos folk. Hvis man glemmer historien, så snyder man sig selv. Man bliver nødt til at komme videre i livet og tale åbent om tingene, siger Bent Jacobsen til Ekstra Bladet.

Brandmand Daniel Chrestensen overlevede ved et mirakel fyrværkeri-katastrofen i Seest - i 2014 tog Ekstra Bladet med ham tilbage til det sted, hvor hans kammerat omkom og flere venner blev hårdt kvæstede. Reportage: Claus Jessen

# data[].attributes.attachment_link.title
Katastrofe-ofre kede af det: Bolig-område får kontroversielt navn

# data[].attributes.attachment_link.description
0 - Når TV vælger at bringe en udsendelse om holocaust, så ripper man jo også op i nogle voldsomme følelser hos folk. Hvis man glemmer historien, så snyder man sig selv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskning viser, at vi mennesker bliver påvirket af alle mulige ubevidste forhold. Også i vores retssale.

Vi mennesker tror ofte, at vi ved, hvad vi mener, og hvorfor vi handler, som vi gør. Så enkelt er det dog ikke. Der er gennem de seneste årtier lavet rigtig meget forskning, der viser, at vores vurderinger og handlinger ofte er påvirket af en lang række forhold, som vi overhovedet ikke er bevidst om.

For eksempel har eksperimenter vist, at vores vurdering af, hvad der er rigtigt eller forkert at gøre - om man f.eks. bør legalisere euforiserende stoffer eller tillade ægteskab mellem familiemedlemmer - kan påvirkes af, om der lugter godt eller dårligt, der hvor man befinder sig, om man har en dårlig smag i munden, eller om man har vasket hænder, inden man tager stilling.

Spørger man folk, om de mener, deres vurderinger er blevet påvirket af omgivelserne, svarer de altid benægtende. Men forskningen viser noget andet. Vi bliver påvirket af omstændigheder på utallige måder, og det sker ubevidst.

Læs også: Regeringen svigter voldsramte kvinder

Hvad skal man så sige til det?

Ansigtstræk har formentlig influeret på strafudmåling i en række sager om alvorlig kriminalitet

Man kan naturligvis blot trække på smilebåndet og konstatere, at det menneskelige sind er uigennemskueligt og forunderligt. Men der er også en anden side af sagen. Undertiden træffer vi mennesker beslutninger, der har stor betydning for vores eget eller andres liv.

Hvis vi i de situationer er påvirket af ubevidste og helt irrelevante forhold, da er det en mere alvorlig affære. Tænk blot på de afgørelser, som dommere træffer ved vores domstole!

Men kan man tænke sig, at dommere, der er særdeles veluddannede, som arbejder inden for de snævre rammer, som lovgivning og retspraksis sætter, og som tager deres arbejde alvorligt, skulle være påvirket af ubevidste forhold, når de fælder en dom?

Svaret er desværre bekræftende. Det er i de seneste 10 år gennemført stribevis af videnskabelige eksperimenter og studier, som viser, at retlige vurderinger af skyld og straf meget vel kan være influeret af en lang række ubevidste forhold.

For eksempel viser studier, at:

Et ansigts fysiognomi - om det fremstår mere eller mindre tillidvækkende - har betydning for, hvordan vi vurderer andre personer, herunder hvor hurtigt forsøgspersoner mener at have tilstrækkelig mange og gode beviser til at fælde dom i straffesager. Ansigtstræk har formentlig influeret på strafudmåling i en række sager om alvorlig kriminalitet.

Mennesker er meget dårlige til at tage stilling til tidligere begivenheder - som f.eks. hvor meget en tiltalt i en straffesag vidste og kunne tage højde for - uden at komme til at inddrage viden om begivenheder, der indtraf efter det, man skal tage stilling til.

Påvirkning med tal, der er helt irrelevante for den sag, som man efterfølgende skal tage stilling til, kan komme til at influere på ens afgørelser (i et nyligt tysk eksperiment udført på erfarne tyske dommere viste forudgående påvirkning med henholdsvis små og store tal sig efterfølgende at give sig udslag i flere måneders forskel på den fængselsstraf, dommerne udmålte i en fiktiv sag om voldtægt).

Følelsesmæssige påvirkninger kan influere på både afgørelse af skyldsspørgsmål og udmåling af straf (også selvom følelserne ikke engang er fremprovokeret af den sag, man skal tage stilling til). Og følelser influerer på ens evne til at håndtere store mængder information (som f.eks. detaljerne i en retssag).

Den vinkel, som en tiltalt bliver filmet fra, når man ser personen på video, kan påvirke ens tilbøjelighed til at vurdere vedkommende skyldig. I øvrigt påvirker det også ens vurdering, om øjevidner afgiver udsagn på video eller live.

Læs også: Ryd retten. Tibetundersøgelse bliver det hidtil længste optog af advokater

# data[].attributes.attachment_link.title
Professor i filosofi: Dit ansigt kan koste dig dyrt i retten

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskning viser, at vi mennesker bliver påvirket af alle mulige ubevidste forhold. Også i vores retssale. Vi mennesker tror ofte, at vi ved, hvad vi mener, og hvorfor vi handler, som vi gør. Så enkelt er det dog ikke.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Herning Politiet måtte i aktion flere gange før fodboldkampen mellem FCM og OB.

Det hele begyndte, da de fynske fans i Vestergade gik ind i de værtshuse, hvor FCM-fans opholdt sig og jagede dem ud på gaden.

Flere fans fik ikke deres jakker med, og da de kom tilbage, manglede der flere punge og telefoner. Det oplyser Jens Claumarch fra Midt- og Vestjyllands Politi.

- Flere fans havde apps, hvor man kan finde sin Iphone, og de kunne se, at deres telefoner nu pludselig gik den samme rute som OB's fans, siger den vagthavende.

Det fik politiet til at stoppe OB-fansene og tømme deres lommer. Der dukkede dog ingen midtjyske punge eller telefoner op.

- Til gengæld fandt vi masser af pyroteknik, som vi så slap for blev fyret af ude på stadion, siger Jens Claumarch, der oplyser, at flere OB-fans nu kan se frem til bøder for overtrædelse af fyrværkerilovgivningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tumult før fodboldkamp betød flere bøder til OB-fans | aoh.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Herning Politiet måtte i aktion flere gange før fodboldkampen mellem FCM og OB. Det hele begyndte, da de fynske fans i Vestergade gik ind i de værtshuse, hvor FCM-fans opholdt sig og jagede dem ud på gaden. Flere fans fik ikke deres jakker med, og da de kom tilbage, manglede der flere punge og telefoner.