# data[].attributes.body
Olie dannes naturligt ved opvarmning af organisk materiale (Kerogen) i kildebjergarter. Denne oliedannelse sker i sedimentbassiner, normalt i 3-4,5 km dybde afhængigt af temperaturgradienten i undergrunden. Oliedannelsen begynder ved ca. 60 °C og er mest intens i temperaturintervallet 90-120 °C. Oliedannelse foregår over meget lange perioder, oftest flere mio. år. Ved temperaturer højere end 130 °C danner kildebjergarterne især naturgas, ligesom allerede dannet olie omdannes til gas.

Den dannede olie bevæger sig opad ved migration fra kildebjergarten gennem porøse lag til såkaldte oliefælder, hvor den akkumuleres i reservoirer, evt. sammen med naturgas. Under reservoirbetingelser, dvs. nede i selve reservoiret på flere km dybde, kan der være opløst store mængder gas i olien, da trykket vil være øget med ca. 100 atm pr. km. Hvis ikke al naturgas er opløst, vil den overskydende gas findes over den gasmættede olie på grund af forskellen i massefylde.

Forekomstolie forekommer næsten udelukkende i flere km dybe sedimentbassiner, dvs. områder, hvor der i lange perioder af Jordens historie er sket brud i jordskorpen og indsynkning, samtidig med at der er aflejret kilometertykke lag af især sandsten, skifer og kalksten. Sedimentbassiner findes både på land (onshore-bassiner) og på kontinentalsoklen omkring landområder (offshore-bassiner). Rent statistisk er kildebjergarter fra Sen Jura (ca. 145 mio. år før nu) og midt i Kridt (ca. 90 mio. år før nu) mest almindelige, men kildebjergarter fra Silur, Sen Devon, Sen Karbon og Miocæn er også vigtige. De største oliefelter i verden har reservoirer fra Jura og Kridt, men der findes også mange felter med både yngre reservoirer (især fra Oligocæn og Miocæn) og ældre (især fra Devon og Perm).

# data[].attributes.body
Naturgas er verdens tredjestørste energikilde efter kul og olie. De største naturgaskilder finder man i USA, Rusland og Mellemøsten.

# data[].attributes.body
Der er oliereservoirer i hver verdensdel, nogle størrer end andre.
Den største er nok i Mellemøsten.
Danmark får deres olie fra Nordsøen

# data[].attributes.body
Naturgas:

Naturgas i Danmark. Der udledes ca. 22,33 pr i 2015

Naturgassen transporteres i land fra felterne i Nordsøen gennem to højtrykstransmissionsledninger som er ca. 200 km. Ledningerne er nedgravet i havbunden. På behandlingsanlægget i Nybro fjernes evt. væske og svovl, og gassen klargøres til videre transport i transmissionssystemet.

# data[].attributes.body
Hver dansker bruger gennemsnitligt 1,3 ton kul årligt.

# data[].attributes.body
Olie bliver dannet vha. opvarmning af organisk materiale i kildebjergarter (bjergarter der indeholder meget organisk materiale)

# data[].attributes.body
Naturgas er produktet af døde organismer i form af planter og dyr, som er blevet begravet i undergrunden. Gennem flere millioner år har organismerne været under et meget stort pres, hvilket har medført udvikling af fossile brændstoffer og herunder brændbar naturgas. I Danmark har vi naturgas i undergrunden, som udledes fra felter i den danske del af Nordsøen. Naturgas består primært af metangas, og den danske gas fra Nordsøen rummer 89 % metan.

# data[].attributes.body
Kul er en sedimentær bjergart, der er dannet af planterester, der er kompakterede, hærdnede, kemisk ændret og metamorfoseret af varme og tryk over geologisk tid.

Kul er traditionelt blevet benyttet som brændsel.

højt indhold af carbon (kulstof)

# data[].attributes.body
- Olie dannes af organisk materiale i kildebjergarter.
- Dannelsen starter ved 60 grader. Dannelsen foregår over flere mio. år.
- Den dannede olie bevæger sig op ved hjælp af migration fra kildebjergarten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Search the world's information, including webpages, images, videos and more. Google has many special features to help you find exactly what you're looking for.

# data[].attributes.body
Verdens samlede kendte reserver af naturgas anslås til 172 billioner (10¹²) kubikmeter, hvoraf over en fjerdedel (47,7 billioner kubikmetre) alene findes i Rusland. Verdens samlede forbrug af naturgas ligger på 3 billioner m³. Det betyder, at der er kendte reserver til omkring 50 års globalt forbrug af naturgas med det nuværende forbrug.

# data[].attributes.body
Naturgassen kommer fra Danmarks oliefelter i Nordsøen. Hvis vi bruger natur gas i stedet for kul reducere vi CO2 udslippet med op til 40%. Naturgas stammer fra plante- og dyrerester, der gennem millioner af år er blevet omdannet til en gas. Luftarten naturgas indeholder 89 pct. metan samt mindre mængder af etan, propan, butan, pentan og hexan. I naturgas er der ligeledes spor af vand, svovl, kvælstof og kuldioxid.
Omkring en fjerdedel af jordens energiforbrug bliver dækket af naturgas. De største naturgaskilder finder man i USA, Rusland og Mellemøsten. Ved forbrænding af et kilo naturgas dannes der, hvis røgen ikke renses:

2,7 kg CO2

0 kg svovldioxid

0,004 kg kvælstofoxider.

# data[].attributes.body
Kina producerer mest kul derefter USA

Kul ligger i lag der kan være op til 3 meter tykke og ligger en km nede i jorden

Kul er en sedimentær bjergart, der er dannet af planterester

# data[].attributes.body
Jonas, Andrei og Bro

Planterne og dyrene er mange år under jorden, under hårdt tryk, inden det bliver til kul. Efter kul bliver det til diamanter, men det tager endnu længere tid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bæredygtig energiforsyning på globalt og lokalt plan

# data[].attributes.body
olie findes i Nordesørene  og i golfen. vi bruger

Saudi Arabien (11.035.000 tønder)

Den Russiske Føderation (9.551.000 tønder)

USA (6.830.000 tønder)

Mexico (3.759.000 tønder)

Kina (3.627.000 tønder)

Canada (3.047.000 tønder)

Venezuela (3.007.000 tønder)

Kuwait (2.643.000 tønder)

Norge (2.969.000 tønder)

Forenede Arabiske Emirater (2.751.000)

Til sammenligning producerede Danmark i 2005 377.000 tønder olie.
olie blev dannet for meget langtid-siden. det blev dannet ved at døde planter og dyr på havbunden

# data[].attributes.body
Hvor meget bruger vi i Danmark.

I Danmark kommer næsten halvdelen af vores el fra forbrænding af kul. Kullet bruges på de store centrale kraftvarmeværker, hvor det forbrændes for at lave el og fjernvarme. Danmark har 16 centrale værker, som ligger ud til havet, så det er let at få adgang til det importerede kul.

Hver dansker bruger gennemsnitligt 1,3 ton kul årligt.

Hvor kommer det fra.

På nuværende tidspunkt er der omkring 1000 milliarder tons kul rundt i verdens kulreserver. Mere end halvdelen af de kendte kulreserver findes i Rusland, USA og Kina. Men der findes også nye reserver i Sydamerika, Afrika og Australien.

Hvordan bliver det dannet.

Kul er dannet af planter og andre organismer, der fanges under jordens overflade. Disse organismer er blevet omformet i løbet af millioner af år under intenst tryk og høje temperaturer. I første omgang blev alt det organiske materiale omdannet til tørv. Tørv dannes, når aflejringen af dødt plantemateriale i en sump sker hurtigere end nedbrydningen. Det sker under iltfattige forhold og selve omdannelsen skyldes bakterier som trives godt i det ilt-frie miljø (anerobe bakterier).

Med tiden undergår det organiske materiale en gradvis omdannelse hvor indholdet af vand bliver mindre, mens indholdet af kulstof bliver større. Denne omdannelses-proces kaldes indkulning eller termal modning. Det foregår gradvist og giver ophav til en række af forskellige kularter, som over tid udvikles fra hinanden. Det kaldes kulrækken, og består af tørv, brunkul, stenkul og antracit. Det er altså tørvaflejringer, der med tiden bliver til først brunkul og så stenkul. Det betyder kultyperne varierer i alder, hvor antracit er det ældste. Jo ældre kultypen er jo længere ned i jorden skal det findes.

# data[].attributes.body
Hvor kommer det fra?
Naturgas bliver dannet  når man borer. Når vi bruger naturgas i stedet for kul, reducerer vi CO2 udslippet med op til 40%

# data[].attributes.body
På verdensplan produceres omkring 40 % af elektriciteten fra kul.

I Danmark kommer næsten halvdelen af vores el fra forbrænding af kul.

Hver dansker bruger gennemsnitligt 1,3 ton kul årligt.

# data[].attributes.body
Der findes 3 forskellige slags kul
-Brunkul
-Almindelige kul
-Antracit

# data[].attributes.body
De første oliefund fandt sted for 150 år siden, i USA og Rusland. Olie blev dannet af dyre- og planterester som er blevet nedbrudt og dannet til olie for mange millioner år siden, ved hjælp af fotosyntesen. Pga. Denne proteses tager så lang tid til at lave nyt er det ikke er en vedvarende energikilde. Der er ikke uendelige olie på jorden, hvis vi bruger rigtig meget kan vi godt bruge alt olie på jorden, og der vil gå flere millioner af år før vi får olie igen. Olie findes ofte i lavvandet områder.

I danske el og varmekraftværker blev der brugt i 2015, 3,11 PJ. Petajules 10¹⁵, fra 2014 til 2015 var der en stigning på 30,8%. Men i Danmark har man ikke siden oliekrisen i 1970’erne brugt olie på de store kraftværker.

# data[].attributes.body
Naturgassen kommer fra Danmarks oliefelter i Nordsøen.
Gassen kommer op, når man borer efter olie.
I dag er Danmark næsten selvforsynende med olie og gas. Det vil sige, at vi ikke køber olie og gas til boligopvarmning og elproduktion i udlandet. Men vi har kun naturgas nok til omkring år 2017.
Hvad gør forbrændingen af naturgas ved miljøet?
Det er ikke ligeså skadeligt for miljøet at brænde naturgas som at brænde kul og olie.
Når vi bruger naturgas i stedet for kul, reducerer vi CO2-udslippet med op til 40%.
Naturgas indeholder kun ubetydelige mængder svovl. Det giver hverken aske, støv eller andre affaldsprodukter at brænde naturgas.
Naturgas er dannet på samme måde som olie. I begyndelsen brændte man bare gassen af, fordi man ikke troede, den kunne bruges til noget. Men i dag bruger man naturgassen til at varme huse op og til at producere strøm.