# data[].attributes.headline
 Fra lovforslag til EU-lov. Fokus på Energidrikke, æg og flygtninge

# data[].attributes.subject
 Fra lovforslag til EU-lov. Fokus på Energidrikke, æg og flygtninge

# data[].attributes.body
Dilemmaspil fra Gyldendal - kræver abonnement

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.body
EU lande med udfordringer

# data[].attributes.attachment_link.description
Korruption, gældskrise, frygt for en stor nabo og problemer med at finde en ny national identitet.

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/drive/folders/1gErFNNN3jv9PbGjmG9kEOdkeUPgY-3L9?usp=sharing

# data[].attributes.attachment_link.title
RECOVERY OF MIGRANTS AT SEA, 15 JUNE 2008

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I sommeren 2015 blev flygtningesituationen i EU pludselig meget nærværende i Danmark, da store grupper af flygtninge gik på de danske motorveje.

Allerede dengang var det dog en kendt udfordring i europæisk perspektiv. Krigen i Syrien og forskellige katastrofer i Nordafrika har betydet, at store menneskemængder har bevæget sig over Middelhavet eller gennem Tyrkiet til EU.

De fleste af de mennesker strander i lejre eller gemmer sig illegalt i de sydeuropæiske lande - og hvad skal der ske med dem?

Problemerne er nemme at få øje på, mens løsningerne er komplicerede og svære at blive enige om.

EU har lavet en aftale med Tyrkiet om at kunne sende afviste asylansøgere til landet, og internt i EU har man en ambition om at fordele 160.000 flygtninge imellem landene. Ingen af de to store initiativer har vist sig at være nøglen til at løse en af EU's største udfordringer i disse år.

Men hvem har ansvaret for, at de ikke fungerer, og hvad skal der gøres anderledes? Og er flygtningekrisen overhovedet en krise?

Altinget: eu-guide har samlet fem indspark om EU's rolle og ansvar i flygtninge- og migrantkrisen.
Morten Helveg Petersen, medlem af Europa-Parlamentet for Radikale: Flygtningekrisen kan ikke udliciteres
Morten Helveg Petersen (R) blev valgt til Europa-Parlamentet ved det seneste valg i 2014. Sammen med Jens Rohde (R) udgør han de to radikale medlemmer af Parlamentet. Morten Helveg har tidligere siddet i Folketinget i årene 1998-2009. Han er søn af tidligere minister og partiformand Niels Helveg Petersen (R).
Andreas Kamm, generalsekretær i Dansk Flygtningehjælp: Grækenland og Italien er efterladt med problemerne
Andreas Kamm var indtil for efteråret 2017 formand for Dansk Flygtningehjælp - en stilling, han har haft siden 1998. Dansk Flygtningehjælp er en nødhjælpsorganisation, der med egne ord arbejder for at skabe varige løsninger for flygtninge og internt fordrevne. Læs et portræt af Andreas Kamm her.
Anders Vistisen, medlem af Europa-Parlamentet for Dansk Folkeparti: Det bliver en ormegård
Anders Vistisen (DF) er medlem af Europa-Parlamentet, hvor han har siddet siden 2014. Han er et af partiets tre medlemmer i Parlamentet. Anders Vistisen er uddannet jurist og har tidligere været formand for Dansk Folkepartis Ungdom.
Sarah Vormsby, analytiker ved Tænketanken Europa: Danmark er udsat uden for EU's fælles asylsystem
Tænketanken Europa er en uafhængig, EU-positiv tænketank, der med egne ord arbejder for at kvalificere, nuancere og præge den europapolitiske debat i Danmark. Sarah Vormsby er ansat som analytiker og arbejder med blandt andet flygtningepolitik og datasikkerhed i EU.
Ninna Nyberg Sørensen, Nauja Kleist og Hans Lucht, seniorforskere ved Dansk Institut for Internationale Studier (DIIS): Tyrkietaftale kan svække Europa
Dansk Institut for Internationale Studier er en statslig forskningsinstitution, der laver forskning og analyser om forskellige internationale forhold. Deres opgave er at informere både politikere og offentligheden om, hvad der sker i verden, og hvad det betyder for Danmark. Alle tre forfattere arbejder inden for området migration.

# data[].attributes.attachment_link.description
FLYGTNINGE: Når katastrofer rundt om i verden får store menneskemængder til at flygte mod EU, giver det hovedpiner hos EU's ledere. For hvordan håndterer man de mange flygtninge og migranter - og hvordan skal EU's lande blive enige? Her er et udpluk af debatten.

# data[].attributes.body
Fra Folketingets EU oplysning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Retsforbeholdet betyder, at Danmark som udgangspunkt står uden for EU's samarbejde om grænsekontrol, udlændingepolitik, civilret, strafferet og politi. Tidligere har Danmark deltaget i det retlige samarbejde, så længe det var mellemstatsligt. Med Lissabontraktaten er hele området dog gjort overstatsligt, hvilket betyder, at Danmark som udgangspunkt ikke længere kan deltage i ny EU-lovgivning på området. De eneste undtagelser er samarbejdet om visumregler, som Danmark deltager fuldt ud i, og Schengensamarbejdet, hvor vi har en særlig ordning.

Danmark står fremover uden for alle nye regler

Lissabontraktaten ophæver dog ikke gamle mellemstatslige EU-regler på det retspolitiske område, der blev vedtaget før Lissabontraktaten trådte i kraft den 1. december 2009. Reglerne bliver ved med at gælde - også for Danmark - indtil de afløses af en ny, overstatslig lovgivning.

Folkeafstemning om retsforbeholdet

Med Lissabontraktaten blev der desuden indført en mulighed for, at Danmark kan ændre det retlige forbehold til en tilvalgsordning, hvor vi fra sag til sag kan vælge, om vi vil deltage i samarbejdet eller ej.

Danmark afholdt den 3. december 2015 en folkeafstemning om at omdanne det danske retsforbehold til en tilvalgsordning. Danskerne valgte at sige nej til en omdannelse af retsforbeholdet, da 53,1 pct. af vælgerne stemte nej og 46,9 pct. stemte ja. Stemmeprocenten var på 72 pct. Det danske retsforbehold er derfor stadig gældende.

Retsforbeholdet og Europol

Folkeafstemningen kom særligt som reaktion på, at EU's politisamarbejde, Europol, skulle overgå til at blive et overstatsligt samarbejde, hvorefter Danmark ikke længere ville kunne deltage på grund af det danske retsforbehold.

Efter det danske nej til folkeafstemningen om retsforbeholdet begyndte man fra dansk side at afsøge mulighederne for en såkaldt parallelaftale. Det endte med, at Danmark fik forhandlet en operationel samarbejdsaftale på plads mellem Danmark og Europol. Med aftalen får Danmark bl.a. adgang til søgninger i Europols database via ansatte i Europol.

Læs mere her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Retsforbeholdet betyder, at Danmark som udgangspunkt står uden for EU's samarbejde om grænsekontrol, udlændingepolitik, civilret, strafferet og politi. Tidligere har Danmark deltaget i det retlige samarbejde, så længe det var mellemstatsligt. Med Lissabontraktaten er hele området dog gjort overstatsligt, hvilket betyder, at Danmark som udgangspunkt ikke længere kan deltage i ny EU-lovgivning på området.

# data[].attributes.headline
Hvad er Euroen?styrkerne og svaghederne? 

# data[].attributes.subject
Hvad er Euroen?styrkerne og svaghederne? 

# data[].attributes.attachment_link.description
Budgettet EU's budget er de penge unionen bruger hvert år. EU har et årligt budget på ca. 1000 mia. kr . Pengene får de fra medlemslandene. Selvom det er rigtig mange penge, er det kun et lille...

# data[].attributes.body
EU

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Brexit og den nyvalgte amerikanske præsidents EU-skepsis har aktualiseret spørgsmålet om EU's fremtid mere end nogensinde, og afstanden mellem Bruxelles og borgerne i Danmark føles stadigt større. Årsagerne til at Danmark er en del af EU er ikke almen viden for danskerne, til trods for hvor meget EU betyder for dansk lovgivning.

I samarbejde med lærere og elever på forskellige uddannelsesinstitutioner rundt om i landet har Altinget skabt og samlet undervisningsmaterialer om EU for at gøre det sjovere og enklere at undervise og lære om EU.
Hvem siger hvad - kan du gætte, hvad EU-politikerne mener? QUIZ: De politiske uenigheder trives i Europa-Parlamentet såvel som i Folketinget. Prøv Altingets holdningsspil og se, om du kan forbinde holdninger og politikere på tre centrale spørgsmål. Hvad skal der ske med EU efter Brexit? TEMAPAKKE: Imens forhandlingerne er i gang om, hvordan Storbritannien skal træde ud af EU, er der fuld gang i debatten om, hvad det kommer til at betyde for det europæiske samarbejde. Her er et udpluk af den debat. Hvad er EU's rolle i flygtningekrisen? TEMAPAKKE: Når katastrofer rundt om i verden får store menneskemængder til at flygte mod EU, giver det hovedpiner hos EU's ledere. For hvordan håndterer man de mange flygtninge og migranter - og hvordan skal EU's lande blive enige? Her er et udpluk af debatten. Lærervejledning til EU-guiden LÆRERVEJLEDNING: Læs Altingets lærervejledning, og anvend EU-guide i undervisningen. Du kan også finde links til andre gode undervisningsmaterialer om EU. TEST: Se hvem du er mest enig med i Europa-Parlamentet. Besvar ti spørgsmål, og lær mere om parlamentarikernes holdninger. Prøv også vores test for svenske medlemmer af EU-parlamentet her. EU-INFO: Hvor skal man begynde, hvis man vil forstå, hvordan EU hænger sammen? Her er Altingets introduktion til EU og til de danskere, der er valgt som politiske repræsentanter i Europa-Parlamentet. Du kan finde både info-artikler, videoer, test og løbende EU-debat. Projektet er støttet økonomisk af Europa-Nævnet

# data[].attributes.attachment_link.description
Brexit og den nyvalgte amerikanske præsidents EU-skepsis har aktualiseret spørgsmålet om EU's fremtid mere end nogensinde, og afstanden mellem Bruxelles og borgerne i Danmark føles stadigt større. Årsagerne til at Danmark er en del af EU er ikke almen viden for danskerne, til trods for hvor meget EU betyder for dansk lovgivning.

# data[].attributes.body
http://mitCFU.dk/lnkyagn

# data[].attributes.body
OVERBLIK: Se temaer om brexit, Europa-Parlamentsvalg og Berlinmurens fald

Hvad betyder brexit, intern splid i EU og globale handelskrige for EU? DR Undervisning behandler de store spørgsmål i en række temaer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2019 står på mange måder i EU's tegn: Brexit gennemføres d. 29. marts - i en hård eller blød udgave; i maj er der valg til Europa-Parlamentsvalget; og til november er det 30-året for Berlinmurens fald i 1989.

Vi laver nye undervisningsmaterialer til alle emnerne, og her vil vi give dig et overblik over, hvad de kommer til at indeholde. Derudover giver vi dig en liste med relevante undervisningsmaterialer om EU, USA og demokrati, som allerede er udgivet.

Brexit: EU-modstand og selvbestemmelse

Storbritannien skal enten indgå en overgangsaftale med EU eller træde ud af EU uden aftale. Men hvordan er det kommet dertil og hvilke konsekvenser kan det have for Danmark?

Selvom indholdet i materialerne ikke er direkte relateret til globale problematikker som klimaforandringer og handelskrige, så kan du også nemt inddrage disse emner i din undervisning om internationale samarbejder.

Brexit - er udkommet

'Brexit: EU-modstand og selvbestemmelse' er et undervisningsmateriale med tre elementer:

1. En tidslinje over processen fra Storbritanniens folkeafstemning i 2016 til 15. januar 2019, hvor det britiske parlament stemmer om Mays aftale. Tidslinjen opdateres løbende, når der sker væsentlige begivenheder i processen.

2. En klipsamling med tilhørende opgaver om briternes bevæggrunde for at forlade EU, med fokus på deres historiske forhold til EU, deres egen identitet og indvandringsspørgsmålet.

3. En klipsamling med tilhørende opgaver om, hvilke konsekvenser brexit kan få for dansk økonomi, og om Danmark også bør have en afstemning om vores EU-medlemskab.

Intern splid i EU - udkommer i februar

I serien 'Skål for Europa' tager journalist Morten Brink Iwersen tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen med på roadtrip gennem seks EU-lande: Storbritannien, Tyskland, Frankrig, Spanien, Italien og Ungarn.

De drikker vin, Fogh Rasmussen kommer med egne overvejelser om EU's fremtid og de taler med fremtrædende politiske personer om EU, eksempelvis Romano Prodi.

Vi får lavet seks korte videoudgaver af hvert afsnit, hvor hvert land repræsenterer en udfordring for EU i fremtiden. Hertil laver vi arbejdsopgaver, der giver eleverne en række forskellige perspektiver på EU's fremtid.

Europa-Parlamentsvalget - udkommer i april

I maj 2019 er der Europa-Parlamentsvalg. Historisk er valgdeltagelsen til Europa-Parlamentsvalg relativt lav i hele EU, men på baggrund brexit vil dette valg måske være anderledes. Og måske kan det danske folketingsvalg, der afholdes i løbet det første halvår af 2019, få betydning for Europa-Parlamentsvalget.

Vi laver et undervisningsmateriale, der skal klæde eleverne på til at forstå væsentligheden af Europa-Parlamentet, samt muligheden for at diskutere emner som demokrati, selvbestemmelse og suverænitet.

Berlinmurens fald i 1989 - udkommer i efteråret 2019

Det er i år 30 år siden Berlinmuren faldt og afsluttede den kolde krig. En konflikt, der havde opdelt Europa siden 2. Verdenskrigs fald.

DR's sendeflade vil have stort fokus på dette i efteråret, og her på DR Undervisning vil vi lave et undervisningsmateriale, der både kigger bagud og fremad i forhold til, hvad Berlinmurens fald har betydet, og hvor Europa er på vej hen.

Undervisningsmaterialer, der allerede er udkommet

Og så er der naturligvis de materialer, vi allerede har liggende, og som fint kan supplere de kommende emner i jeres undervisning om EU:

Sådan arbejder EU: Et undervisningsmateriale om EU-økonomi, og om hvad det kræver at få en adgangsbillet til EU. Undervisningsmaterialet er udviklet i samarbejde med Folketingets EU-Oplysning.

Retsforbeholdet: Danskerne sagde nej tak til at få en tilvalgsordning i stedet for retsforbeholdet. Se klip, og lav opgaver om EU's retspolitik og danskernes EU-skepsis.

EU's institutioner: En række klip forklarer, hvem der bestemmer, og hvad de bestemmer. Her kan I lære om EU's opbygning.

Midtvejsvalget, vælgerne og Trump: Befolkningen i verdens største økonomi og væsentligste militære magt valgte i efteråret deres folkelige repræsentanter til Kongressen og Senatet. Har præsident Trumps mange personsager indflydelse på vælgerne, og hvordan er det amerikanske system anderledes end det danske?

Udfordringer i demokratiet: Demokratiet har over 150 års historie i Danmark. Men hvordan ser det ud i resten af verden? Kom tæt på demokratiske udfordringer i USA, Rusland og resten af verden her.

Verden omkring os: Vi har samlet en række udsendelser, der tager fat på forskellige politiske, økonomiske og sociale konflikter rundt omkring i hele verden. Der er ikke opgaver til, men derimod er indholdet kategoriseret til omkring geografiske områder, så det er nemt at gå til. Emnerne er:

Vesteuropa nu og i fremtiden

Østeuropa nu og i fremtiden

Brexit: Et samlet eller splittet EU

USA: Fremtidens supermagt

Mellemøsten mange ansigter

Flygtninge- og indvandrerdebat

Fjernøsten

# data[].attributes.attachment_link.title
OVERBLIK: Se temaer om brexit, Europa-Parlamentsvalg og Berlinmurens fald

# data[].attributes.attachment_link.description
2019 står på mange måder i EU's tegn: Brexit gennemføres d. 29. marts - i en hård eller blød udgave; i maj er der valg til Europa-Parlamentsvalget; og til november er det 30-året for Berlinmurens fald i 1989. Vi laver nye undervisningsmaterialer til alle emnerne, og her vil vi give dig et overblik over, hvad de kommer til at indeholde.

# data[].attributes.body
Film med tilhørende elev- og lærervejledning. Udspringer af aktuelle EU dilemmaer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Brexit, flygtningestrømme og afstemning om retsforbeholdet. EU-politik fylder som aldrig før i danskernes bevidsthed. Alligevel kniber det med aktuel og relevant undervisningsmateriale om EU til folkeskolen. Og det gør det svært at give eleverne forståelse og indsigt i det europæiske samarbejde.
Derfor lancerer Mediehuset København nu med støtte fra Undervisningsministeriet nyt digitalt læremiddel/undervisningsmateriale, der skal gøre EU interessant og aktuelt for de ældste elever i folkeskolen.

Projektet "På kant med EU" består af seks film á 10 minutter, der hver omhandler et højaktuelt europæisk dilemma. Filmene sætter fokus på alt lige fra flygtningestrømme til billig østeuropæisk arbejdskraft. Og der bliver ikke lagt fingre imellem.

Filmene kan fungere som et tværfagligt forløb i samfundsfag, historie og dansk. Der er planlagt læreroplæg, holdarbejde og diskussioner, der egner sig godt til alle tre fag. Filmene er udviklet på baggrund af de forenklede Fælles Mål.

Elever fra Brøderup Ungdomsskole har været med til at belyse den vinkel og præmis, som filmene er underlagt. Eleverne, der deltager i filmene, skal på ingen måde tages til indtægt for holdningen i den enkelte film.

Fagkonsulenter på filmene er Jane Weyhe og Dennis Hornehave Jacobsen. Journalist Mette Viktoria Pabst Andersen har stået for tilrettelæggelsen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Brexit, flygtningestrømme og afstemning om retsforbeholdet. EU-politik fylder som aldrig før i danskernes bevidsthed. Alligevel kniber det med aktuel og relevant undervisningsmateriale om EU til folkeskolen. Og det gør det svært at give eleverne forståelse og indsigt i det europæiske samarbejde.

# data[].attributes.body
Undervisningsmaterialet tager fat i problemstillinger og lægger op til diskussion.

# data[].attributes.attachment_link.description
﻿ ﻿ ﻿ ﻿ ﻿ Undervisningsmaterialet er opstået ud fra et ønske om at møde eleverne i diskussioner, hvor de har kvalifikationerne til at deltage. Vi har valgt at se bort fra alt det, man...

# data[].attributes.body
Hvad betyder det for os? Og synes vi det er en god ide

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vejsikkerhed: siden førerløse biler skal dele vejen med ikke-automatiserede køretøjer, andre trafikanter og cykler, er det vigtigt at sikkerhedskravene og trafikreglerne i EU harmoniseres.

Ansvarlighedsproblematikker: Da selvkørende biler overfører kørselsopgaver fra mennesker til autonome teknologier, bliver EU's ansvarsforpligtelseslove nødt til at udvikles, så de gør det klart, hvem der er ansvarlig i tilfælde af ulykker: føreren eller producenten?

Dataforarbejdning: EU's databeskyttelsesregler angår også den automatiserede sektor, men ingen specifikke tiltag er blevet gjort til at garantere cybersikkerhed og beskyttelse af selvkørende biler mod cyberangreb.

Etiske spørgsmål: selvkørende biler skal respektere menneskelig værdighed og frihed til at vælge selv. EU's retningslinjer for kunstig intelligens er på tegnebrættet, men specifikke krav er nødvendige.

Infrastruktur: Markante investeringer i forskning og innovation er ikke til at komme udenom til at udvikle teknologier og indlægge den nødvendige infrastruktur.

Hvad gør EU på området?
Mens der sker fremskridt på det teknologiske områder, forsøger EU at arbejde for fælles regler.

Efter at Kommissionen har fremlagt sit lovforslag har det hollandske EPP-medlem Wim van de Camp skrevet en rapport på eget initiativ om automatiseret kørsel, som Parlamentet stemte igennem den 15. januar 2019. Rapporten understreger at:

EU-politikker og love angående automatiseret og forbundet transport skal dække alle former for transport inklusiv shipping, transport med droner og letbanesystemer.

Tiltag, der sikrer en form for standardisering på internationalt niveau, skal udvikles yderligere så bilerne kan køre på tværs af grænserne uden problemer.

Optagelse af data skal være obligatorisk i de automatiserede biler til at forbedre undersøgelser af uheld og beslutningerne om ansvarsforpligtelsen.

Passende regler for databeskyttelse og etik i den automatiserede transportsektor skal hurtigst muligt udvikles til at øge EU-borgernes tillid til de førerløse køretøjer.

Særlig opmærksomhed skal gå til udviklingen af adgangen for handicappede og ældre til de selvkørende biler.

Forskellige grader af automatisering og tidslinje
Automatiserede biler er udstyret med sensorer, indlejrede kameraer, computere, højpræcisions-GPS'er, satellitmodtagere, radarer med kort sigte og kan udføre alle kørselsopgaver.

# data[].attributes.attachment_link.title
Selvkørende biler i EU: fra science fiction til virkelighed | Nyheder | Europa-Parlamentet

# data[].attributes.attachment_link.description
Vejsikkerhed: siden førerløse biler skal dele vejen med ikke-automatiserede køretøjer, andre trafikanter og cykler, er det vigtigt at sikkerhedskravene og trafikreglerne i EU harmoniseres. Ansvarlighedsproblematikker: Da selvkørende biler overfører kørselsopgaver fra mennesker til autonome teknologier, bliver EU's ansvarsforpligtelseslove nødt til at udvikles, så de gør det klart, hvem der er ansvarlig i tilfælde af ulykker: føreren eller producenten?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I 2016 udkom Danmarkskanonen, der fremhæver 10 unikke, danske værdier som hygge, kønsligestilling og tillid. Men hvilke værdier er særligt danske, og hvilke har vi til fælles med resten af Europa? Og hvad gør EU på området?

# data[].attributes.attachment_link.title
Materialer til grundskolen - DEOundervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
I 2016 udkom Danmarkskanonen, der fremhæver 10 unikke, danske værdier som hygge, kønsligestilling og tillid. Men hvilke værdier er særligt danske, og hvilke har vi til fælles med resten af Europa? Og hvad gør EU på området?

# data[].attributes.body
Korte film om EUs institutioner. Tilhørende lærervejledning og elevopgaver.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.headline
Fakta, quiz m.m. om Europaparlamentsvalget 2019

# data[].attributes.subject
Fakta, quiz m.m. om Europaparlamentsvalget 2019

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvordan skal fremtidens EU se ud? Økonomien efter Brexit er usikker, flygtningealarmerne ringer og højrenationalismen har vind i sejlene. Eleverne skal gennem to ministerrådsmøder blive enige om, hvordan EU skal håndtere de store udfordringer, vi står overfor og på det afsluttende topmøde formulere visioner for fremtiden.

Spillet om EU's fremtid giver viden om, hvordan EU-samarbejdet fungerer, hvilke interesser og ressourcer de forskellige lande har og giver klare oplevelser af, hvad kernen i EU's udfordringer består af. Eleverne engageres i realistiske problemer og forhandlinger i EU og anspores til at søge løsninger og fremlægge faglige analyser. Konkret giver eleverne indsigt i tre centrale udfordringer, som EU står overfor: Flygtningekrisen, den økonomiske krise og retningen for EU-samarbejdet fremover.

Eleverne får roller som repræsentanter ti forskellige medlemslande, for erhvervslivets og fagforeningernes interesseorganisationer og for de to brede bevægelser Pegida og DiEM25. Grupperne har forskellige og indimellem modstridende ønsker til forhandlingerne. En sidste gruppe elever er journalister, som dækker forhandlingerne i løbet af dagen ud fra forskellige perspektiver fra op til fem medier med hver deres særkende.

Programskitse for spildagen

30 min.

Velkomst
Gennemgang af dagens program. Introvideo* vises for alle deltagere. Eleverne går i grupper og fordeler roller internt.

60 min.

1. session: Ministerrådsmøde om økonomi
Finansministrene skal forhandle om råderum til investeringer, skattelettelser og fælles prioriteter. ETUC og BusinessEurope planlægger og udfører interventioner.Forberedelse ca. 30 min.
Forhandling ca. 30 min.

70 min.

2. session: Ministerrådsmøde om flygtninge
Udenrigsministrene skal forhandle om fordeling af flygtninge og en aftale med Tyrkiet. DiEM25 og Pegida planlægger og udfører interventioner.Forberedelse ca. 30 min.
Forhandling ca. 40 min.

45 min.

3. session: Topmøde om EU's fremtid
Stats- og regeringslederne skal holde visionære taler om EU's fremtid og konkludere på dagens forhandlinger. På det efterfølgende europæiske folkemøde skal DiEM25, ETUC, Pegida og BusinessEurope fremlægge fire veje for EU's fremtid.Forberedelse ca. 25 min.
Fremlæggelse ca. 20 min.

20 min.

Afslutning med elevernes valg af vision for EU's fremtid.

Kort om spillet:
Varighed: 5 lektioner af 45 min
Antal deltagere: 55-110

# data[].attributes.attachment_link.title
Spillet om EU's fremtid - DEOundervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovativt EU-forløb med et rollespil om EU's-fremtid. Eleverne tager politker-hatten på, og forhandle med de andre lande og finde en fair løsning til flytningekrisen. Nytænkende viden med oplevelsen af virkeligheden i EU, hvor eleverne skal prioritere problematikkerne samt prøve at løse dem.

# data[].attributes.attachment_link.description
I forløbet skal I undersøge, hvordan EU påvirker jeres liv. I skal også undersøge EU's historie og det arbejde, der bliver lavet i EU. I skal arbejde med Danmarks medlemskab af EU og udfylde en tidslinje med jeres viden om EU i programmet Tiki-Toki.

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.attachment_link.title
70 læringsaktiviteter til samfundsfag - Forlaget Columbus

# data[].attributes.attachment_link.description
70 LÆRINGSAKTIVITETER TIL SAMFUNDFAG giver både inspiration til lærere og instruktion til elever i alle fagets facetter. Bogen supplerer grundbogen STYR PÅ SAMFUNDET til 8. og 9. klasse og lægger op til arbejdsformer, hvor der både indgår høj elevaktivitet, digitale læringsressourcer og faglig...