# data[].attributes.headline
Фізичні явища 

# data[].attributes.subject
Фізичні явища 

# data[].attributes.headline
Шарль де Кулон 

# data[].attributes.body
Шарль де Кулон народився 14 червня 1736 р. в Ангулемі, в сім'ї чиновника. Навчався в одній з найкращих шкіл для молодих людей дворянського походження «Коледжі чотирьох націй» (Коледж Мазаріні). У лютому 1760 р. вступає до Військово-інженерної школи в Мезьєрі, одного з найкращих вищих технічних закладів XVIII ст. Закінчив школу в 1761 р. в чині лейтенанта. Потім протягом дев'яти років Кулон служив у інженерних військах на острові Мартиніка, де будував мости, дороги, укріплення. В 1772 році повертається до Франції, де й далі працює військовим інженером у Шербурі, Безнасоні та інших містах. За наукову працю щодо розрахунку архітектурних конструкцій Кулон у 1774 році був обраний членом-кореспондентом Академії наук Франції. Облаштувався в Парижі, служив інтендантом вод і фонтанів. Після початку революції в 1789 р. пішов у відставку й перебрався до невеличкого містечка Блуа.

Помер 23 серпня 1806 р. в Парижі у віці 70 років.На честь французького вченого була названа одиниця електричного заряду — кулон (Кл), введена в практику в 1881 році.

# data[].attributes.headline
Ісаа́к Н'ю́тон

# data[].attributes.subject
Ісаа́к Н'ю́тон

# data[].attributes.body
Ісаа́к Н'ю́тон (англ. Sir Isaac Newton (сер Айзек Ньютон), нар. 4 січня 1643, Вулсторп — † 31 березня 1727) — англійський учений, який заклав основи сучасного природознавства, творець класичної фізики та один із засновників числення нескінченно малих.У книзі «Математичні начала натуральної філософії» Ньютон сформулював закони руху, відомі як закони Ньютона й закон всесвітнього тяжіння, які стали основою наукового світогляду впродовж трьох наступних століть і мали великий вплив не тільки на фізику, а й на філософію. Використовуючи свою теорію Ньютон зумів пояснити закони Кеплера, що описують рух планет навколо Сонця, чим заперечив останні сумніви щодо геліоцентричної системи світобудови.

# data[].attributes.headline
Ерне́ст Ре́зерфорд 

# data[].attributes.subject
Ерне́ст Ре́зерфорд 

# data[].attributes.body
Ерне́ст Ре́зерфорд (англ. Ernest Rutherford; нар.30 серпня1871, Брайтвотер, Нова Зеландія— †19 жовтня1937 Кембридж, Англія) — британський фізик, лауреат Нобелівської премії з хімії (1908).

Резерфорд відомий, передусім, експериментами з розсіювання альфа-частинок (Резерфордівське розсіювання), завдяки якому він встановив структуру атома, як системи, що складається із малого за розмірами позитивно зарядженого ядра й електронів.

# data[].attributes.headline
Атомні та ядерні явища 

# data[].attributes.subject
Атомні та ядерні явища 

# data[].attributes.body
Усі речовини складаються з найменших частинок – атомів і молекул.
Явища, що відбуваються всередині атома, називають атомними.
В атомі є дуже мала частинка, яка у 100000 разів менша від нього. Її називають ядром.
Явища, що відбуваються в ядрі, називають ядерними.
Вивчення атомних і ядерних явищ дало змогу створити атомні електростанції.

# data[].attributes.body
Процес вивчення фізичного явища можна представити так:
спостереження явища – експеримент – гіпотеза – теорія явища – закон – використання явища.

# data[].attributes.headline
Явища природи та науки 

# data[].attributes.subject
Явища природи та науки 

# data[].attributes.body
Вивчивши явище, людина використовує його в своїй практичній діяльності.
Встановлення закону всесвітнього тяжіння дало можливість пояснити рух планет, тіл біля Землі, створити і запустити штучні супутники Землі, космічні станції.
Вивчення блискавки вказало шлях захисту від неї – встановлення блискавковідводів.

# data[].attributes.headline
Дослідження фізичних явищ. Теорія явища 

# data[].attributes.subject
Дослідження фізичних явищ. Теорія явища 

# data[].attributes.body
А чи лише Земля притягує до себе різні тіла?
Вивчивши обертання Місяця навколо Землі, Землі та інших планет навколо Сонця, провівши багато дослідів, вчені довели, що всі тіла у природі взаємодіють (притягуються), тобто взаємне тяжіння є всесвітнім. Зокрема англійський вчений Кавендіш експериментально довів що дві кулі притягаються між собою.
Завершальним етапом вивчення явища є розробка теорії, яка пояснює його.
Закон – це математично виражений (за допомогою формули) результат вивчення того чи іншого явища.

# data[].attributes.headline
Дослідження фізичних явищ. Гіпотеза (висновки) 

# data[].attributes.subject
Дослідження фізичних явищ. Гіпотеза (висновки) 

# data[].attributes.body
Висновки з досліду: тіла, якщо їх не утримувати, падають на землю. Цей висновок змушує зробити припущення, що Земля притягує до себе всі тіла.
III етап вивчення явища – гіпотеза, тобто припущення про причини явища.
Пускаючи мушкетну кулю і ядро з Пізанської вежі, Галілей довів, що вони падають однаково.

# data[].attributes.headline
Дослідження фізичних явищ. Дослід (експеримент) 

# data[].attributes.subject
Дослідження фізичних явищ. Дослід (експеримент) 

# data[].attributes.body
Намагаючись дати відповідь на поставлене питання, людина зриває інше яблуко і випускає його з руки. Це другий етап вивчення – дослід, або експеримент.
Досліди, проведені з багатьма іншими предметами, привели до певних висновків.

# data[].attributes.headline
Дослідження фізичних явищ. Спостереження 

# data[].attributes.subject
Дослідження фізичних явищ. Спостереження 

# data[].attributes.body
Людина постійно вивчає явища природи і результати вивчення використовує у повсякденному житті. Вивчення явищ відбувається, як правило, в такій послідовності. 1 етап: спостереження, тобто споглядання за перебігом явища. Побачивши певне явище, людина намагається його пояснити. Для цього потрібно повторити спостереження. Можливо, падає лише це яблуко, а інші падати не будуть?

# data[].attributes.headline
Електиричні явища

# data[].attributes.subject
Електиричні явища

# data[].attributes.body
Електричні явища - це явища, які виникають при появі, існуванні, русі і взаємодії електричних зарядів (електричний струм, телеграфування, блискавка при грозі).

# data[].attributes.headline
Механічні явища

# data[].attributes.subject
Механічні явища

# data[].attributes.body
Механічні явища - це явища, які відбуваються з фізичними тілами при їх русі щодо один одного (Обертання Землі навколо Сонця, рух автомобілів, політ парашутиста).

# data[].attributes.headline
Оптичні явища

# data[].attributes.subject
Оптичні явища

# data[].attributes.body
Оптичні явища - це велика група явищ, які виникають внаслідок заломлення світла в земній атмосфері - дифракція, а також обумовлені розсіюванням світла, заломленням і відбивання сонячного променя в краплинах води і льодяних кристаликах.

# data[].attributes.headline
Магнітні явища

# data[].attributes.subject
Магнітні явища

# data[].attributes.body
Магніти – це природні та штучні тіла, здатні притягувати до себе інші тіла.Явища притягування тіл до магніту називаються магнітними. Магнітні явища (взаємодія магнітів, вплив Землі на стрілку компаса, магнітна взаємодія струмів тощо).
Вивчення електричних і магнітних явищ дало можливість широко впровадити електричну енергію в побут, використовувати її на заводах і фабриках.

# data[].attributes.headline
Теплові явища

# data[].attributes.subject
Теплові явища

# data[].attributes.body
Явища, пов'язані з нагріванням і охолодженням тіл, називають тепловими явищами.

Теплові явища (нагрівання тіл, танення льоду, кипіння рідин, утворення снігу).
Вивчення теплових явищ дало можливість створити теплові двигуни для автомобілів, тепловозів, кораблів, розрахувати різні теплотраси, опалювати ваші квартири.

# data[].attributes.headline
Фізичні явища

# data[].attributes.subject
Фізичні явища

# data[].attributes.body
До фізичних явищ належать: зміна агрегатного стану речовини (плавлення, кипіння, кристалізація), утворення звуку (при вибуху клитора), зміна кольору речовини, виділення теплоти, поява світла.