# data[].attributes.body
יהודים מאתיופיה היו עולים להר הכי גבוהולשים אבן על הראש שלהםהם היו מתפללים וצמים ובסוף עושים ארוחה

# data[].attributes.headline
חג הסיגד - יהב נזרי

# data[].attributes.subject
חג הסיגד - יהב נזרי

# data[].attributes.body
המילה סיגד פרושה סגידה השתחוות ההכנעה אל פני האלוהים
החג נחגג באדה האתיופית 50 ימים אחרי יום הכיפורים

# data[].attributes.body
שיינה

באתיופיה חגגו את הסיגד בעלייה המונית להר. בשעות הבוקר היו נושאים הקסים (המנהיגות הרוחנית של יהדות אתיופיה) את ספר ה"אורית" (ה"אורייתא", התורה) אל הר גבוה, ואחריהם צעדו בני הקהילה בתהלוכה ארוכה. הטיפוס אל ראש ההר נעשה תוך נשיאת אבנים על הראש או על הכתף, רמז להכנעה לפני ה' וזכר לחורבן המקדש. על ההר נשאו המאמינים תפילות וגזרו על עצמם צום. על פי המסורת, מנהג זה נועד הן כדי להזכיר את המעשה בימי עזרא ונחמיה, והן מתוך אותו מניע של חזרה בתשובה וחידוש הברית עם ה'.

# data[].attributes.body
אלה אפק 😜
חג הסיגד הוא אחד מחגי ומועדי ביתא ישראל. החג חל חמישים יום אחרי יום הכיפורים הנקרא אסתרי , בתאריך כ"ט בחשוון. הסיגד הוא יום של צום, טהרה והתחדשות, ובמרכזו טקס חידוש הברית בין העם לאל, הכולל קריאת קטעים מן המצהף קדוס וברכות ותפילות לגאולה. הטקס נערך בראש הר גבוה, כסמל למעמד הר סיני, ומנהלים אותו כהני הקהילה. ההשראה למנהגי החג לקוחה ממעמד דומה שאותו קיימו עזרא ונחמיה בירושלים בימי שיבת ציון, כמתואר בפרקים ח'-י' של ספר נחמיה.

# data[].attributes.body
יהודי אתיופיה
רצו לעלות לארץ
באתיופיה היו עולים על ההר הגבוה ביותר עם אבן על הראש
ומתפללים לאלוהים מבקשים סליחה וצמים , בסוף היום היו עורכים סעודה

# data[].attributes.headline
איתמר לא כתבתי שם

# data[].attributes.subject
איתמר לא כתבתי שם

# data[].attributes.body
חג הסיגְד חל בכל שנה בתאריך כ"ט בחשוון, והוא מועד מרכזי בלוח השנה של יהודי אתיופיה. בישראל מציינים את החג בשני מקומות: בטיילת "ארמון הנציב" בירושלים וברחבת הכותל המערבי. במהלך החג נוהגים הקסים (המנהיגים הדתיים) לנאום לפני הקהל, להתפלל ולקרוא פרקים מהאורית (התורה). בתמונה - קסים בחג הסיגד בירושלים.

# data[].attributes.headline
חג הסיגְד חל בכל שנה בתאר

# data[].attributes.body
חג הסיגְד חל בכל שנה בתאריך כ"ט בחשוון, שבעה שבועות אחרי יום הכיפורים (אחרי יום הכיפורים סופרים שבעה שבועות שהם 49 ימים, וביום ה-50 חוגגים את חג הסיגד). בחג זה יהודי אתיופיה מחדשים ומזכירים את הברית שנכרתה במעמד הר סיני בין עם ישראל ובין ה'. חג הסיגד הוא גם יום של געגועים ותקווה לשוב לירושלים. יהודי אתיופיה האמינו שקיום הברית (שמירה על מצוות ה') ישמור על הקהילה ויוביל להגשמת חלומם לשוב לארץ ישראל ולירושלים.
כיצד ביטאו מנהגי החג רעיונות אלו?

ביום זה נהגו יהודי אתיופיה לצום ולהשתחוות לאל, כולם היו עולים על הר גבוה והקֵסִים התפללו, נאמו והטיפו לקיים את מצוות התורה. ההר הגבוה הזכיר והמחיש את עליית משה להר סיני ביום מתן תורה הוא יום הברית בין עם ישראל ובין ה'. כמו-כן, ההר הגבוה נחשב מקום טהור ומקצת מההרים שציינו בהם את חג הסיגד הם בעלי משמעות קדושה עבור יהודי אתיופיה.

להלן השתלשלות אירועי החג כפי שהתקיימו בכל שנה באתיופיה

# data[].attributes.headline
חג סיגד - יעל ברלינר       הטקס של חג הסיגד נערך בראש הר גבוה כסמל למעמד הר סיני.        

# data[].attributes.subject
חג סיגד - יעל ברלינר       הטקס של חג הסיגד נערך בראש הר גבוה כסמל למעמד הר סיני.        

# data[].attributes.headline
הסיגד הוא יום של צום, טהרה והתחדשות, ובמרכזו טקס חידוש הברית בין העם לאל, הכולל קריאת קטעים מן המצהף קדוס וברכות ותפילות לגאולה.

# data[].attributes.subject
הסיגד הוא יום של צום, טהרה והתחדשות, ובמרכזו טקס חידוש הברית בין העם לאל, הכולל קריאת קטעים מן המצהף קדוס וברכות ותפילות לגאולה.

# data[].attributes.body
ירין שמיר

# data[].attributes.headline
חג הסיגד - עילי אלבז

# data[].attributes.subject
חג הסיגד - עילי אלבז

# data[].attributes.body
המהללה חל בערב ראש חודש שהוא גם צום המאליא החודשי.[3] בעבר היה מועד החג בכ"ט בכסלו, אך לאחר רפורמה שהתרחשה בלוח השנה של ביתא ישראל באמצע המאה ה-19 הוא הועבר לכ"ט בחשוון, 50 יום אחר אסתסרי (יום הכיפורים).[4]

השם "מהללה" משמעותו תחינה או תחנון, ומבדיל את החג מתפילות ימות הצום האחרים הנקראים 'סומא'.[5] השם העממי "סיגד", או סֶגדֶת, המתפרש כ"יום עבודת ה'", סגידה, שימש בעבר אחד הכינויים ליום הכיפורים[6] וממנו ירש את השם. שם נוסף לחג הוא עמתה סו שמשמעותו, "יום הקיבוץ".[7] שמות אלו מעידים כולם על אופי החג.

באתיופיה לעיתים היו דוחים את החג בכמה ימים, אם כדי להבדילו מימי המהללה הנוצריים - צומות הנוצרים - ואם בשל חפיפתו את השבת; כאשר נפל ביום שישי היה מוקדם ליום חמישי, וכאשר חל בשבת היה נדחה ליום ראשון.

# data[].attributes.body
החג משמש כבניין קומה נוספת על חשבון הנפש הפרטי של יום הכיפורים. ביום זה מוסיפים לחשבון הנפש הפרטי את הפן הציבורי, ובהתקהלות המונים מכריזים על חידוש הברית עם האל ומתפללים על המשכיות האמונה ובוא הגאולה השלמה.

# data[].attributes.headline
חג הסיגד הוא אחד ממו

# data[].attributes.body
חג הסיגד הוא אחד ממועדי הקהילה האתיופית, קהילת ביתא ישראל. זהו חג עתיק יומין שנקבע ונחגג במסורת יהודי אתיופיה מזה מאות ואף אלפי שנים. משמעותו של החג היא חידוש הברית בין העם ובין אלוהים, כיבוד וחידוש של מעמד הר סיני וקבלת התורה.

רומי אבן שוע

# data[].attributes.headline
חג הסיגד- מאיה אובז'נק

# data[].attributes.subject
חג הסיגד- מאיה אובז'נק

# data[].attributes.body
בערב החג נהוג ל
היתפלל תפילות מיוחדות במיגד,וביום החג, שהיה גם יוצא הצום, נהגו אני הקהילה להשכים קום,ליטבול בנהר ולילבוש בגדי החג.

# data[].attributes.headline
חג הסיגד  מקס

# data[].attributes.subject
חג הסיגד  מקס

# data[].attributes.body
חג הסיגד חל 50 ימים אחרי יום כיפור

# data[].attributes.headline
חג הסיגד - יהונתן רוזן

# data[].attributes.subject
חג הסיגד - יהונתן רוזן

# data[].attributes.body
חג הסיגד חל בכל שנה בתאריך כ"ט בחשוון, שבעה שבועות אחרי יום הכיפורים (אחרי יום הכיפורים סופרים שבעה שבועות שהם 49 ימים, וביום ה-50 חוגגים את חג הסיגד). בחג זה יהודי אתיופיה מחדשים ומזכירים את הברית שנכרתה במעמד הר סיני בין עם ישראל ובין ה'. חג הסיגד הוא גם יום של געגועים ותקווה לשוב לירושלים. יהודי אתיופיה האמינו שקיום הברית (שמירה על מצוות ה') ישמור על הקהילה ויוביל להגשמת חלומם לשוב לארץ ישראל ולירושלים.

# data[].attributes.headline
חג סיגד - מאת ליעד

# data[].attributes.subject
חג סיגד - מאת ליעד

# data[].attributes.body
חג של יוצאי אתיופיה של צום וטהרה כמו ביום כיפור וחוגגים אותו בכ"ט בחשוון