# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ekosysteemiajattelu juontaa juurensa James F. Mooren luomaan käsitteeseen " Business Ecosystems". Perinteisen liiketoiminta-ajattelun mukaan yrityksen toiminta perustuu vain yrityksen ja asiakkaan väliseen suhteeseen. Mitä paremmin ja paremmilla ehdoilla yritys pystyy vastaamaan asiakkaansa tarpeeseen, sitä paremmin se menestyy.

Yritysten toimintaympäristö kuitenkin muuttuu koko ajan erityisesti digitalisoitumisen myötä verkottuneempaan ja monimutkaisempaan suuntaan. Esimerkiksi lukulaitesisältöjen myyminen edellyttää, että joku on myynyt asiakkaille lukulaitteet. Ja toisaalta lukulaitteiden myynti edellyttää, että jostain on saatavissa sisältöjä lukulaiteille. Tällaisessa tilanteessa yritysten sanotaan toimivan ekosysteemissä, jossa kunkin yrityksen menestyminen on riippuvainen muiden yritysten ja niiden muodostaman koko ekosysteemin menestyksestä. Yritykset siis ovat riippuvaisia toisten yritysten menestymisestä, vaikka ne eivät olekaan välttämättä liikesuhteessa keskenään.

Tyypillinen esimerkki ekosysteemistä on tietokoneliiketoiminta, jossa toisistaan riippumattomat laite- ja ohjelmistotoimittajat myyvät tuotteitaan samoille asiakkaille. Menestyäkseen laitetoimittaja tarvitsee ekosysteemiinsä ohjelmistotoimittajia ja ohjelmistotoimittaja laitetoimittajia.

Ekosysteemissä toimivan yrityksen tulee ottaa strategiassaan huomioon, miten se voi auttaa muiden yhtiöiden toimintaa ja miten se voi jakaa arvoa ekosysteemissään. Esimerkiksi yritys voi jakaa muille ekosysteemin yrityksille teknologisia tai kaupallisia tietoja. Tästä voi olla yritykselle hyötyä siinäkin tilanteessa, että jotkut ekosysteemin yritykset olisivat sen kilpailijoita.

Ekosysteemi rakentuu yleensä yhden avain- eli veturiyrityksen, -teknologian, -ohjelmiston, -palvelun tai -tuotteen ympärille. Esimerkkinä tästä on Applen asema sovelluskaupassa. Veturin menestyminen tuo menestymisen mahdollisuuksia myös muille ekosysteemissä toimiville yhtiöille. Ekosysteemejä ei kuitenkaan voi synnyttää päätöksen perusteella vaan ne syntyvät eri toimijoiden vuorovaikutuksen seurauksena.

Ekosysteemissä toimiva yritys joutuu ottamaan monimuotoisen toimintaympäristönsä huomioon myös tuotekehitystoiminnassaan. Läpimurtotuotteet ja -palvelut eivät ekosysteemiliiketoiminnassa synny suljetuissa sisäisissä laboratorioissa vaan vuorovaikutuksessa muiden yritysten kanssa.

Ekosysteemiajattelua voidaan havainnollistaa käyttämällä esimerkkinä media-alan toimintaympäristöä.

Perinteisen median arvoketjuajattelun mukaisesti (sisällön) arvo syntyy peräkkäisissä toiminnoissa: alihankkija tekee palveluita sisällöntuotantoyritykselle (mediayhtiölle), ja sisällöntuotantoyritys toimittaa sisällöt jakelukanavan kautta kuluttajille. Jakelukanava tarkoittaa tässä jälleenmyyjää sekä teknistä sisällön jakelijaa. Alla oleva kuva havainnollistaa arvoketjua.

Käytäntö on kuitenkin yksinkertaistettua arvoketjumallia monimutkaisempaa. Digitalisoituneessa toimintaympäristössä voidaan tunnistaa seuraavat keskeiset erot arvoketjun kuvaamaan malliin:

Arvoketjun eri vaiheet voidaan ohittaa

Kaikkien digitaalisten sisältöjen myyminen ja käyttäminen edellyttää, että kuluttaja on hankkinut sisältöjen käyttöön tarvittavat laitteet (vrt. perinteiset kirjat ja lehdet ovat olleet käytettävissä ilman "käyttölaitteita"); toisaalta käyttölaitteista tulee monikäyttöisiä ja sopivat kaikenlaisten sisältöjen käyttöön

Monet sisällöt toimitetaan ns. alustojen kautta (App Storet, Facebook tms. sosiaalisen median palvelut jne.)

Yritysten väliset yhteistyösuhteet muuttuvat myyjä-ostaja-suhteista kumppanuussuhteiksi, joissa kaikkien osapuolien menestyminen on tärkeää

Iso toimija voi ottaa vahvan roolin alan veturiyrityksenä ja siten vaikuttaa myönteisesti koko alan kehitykseen

Monet aiemmin mediayhtiön sisällä tehdyt tehtävät muuttuvat kumppaneilta hankittaviksi palveluiksi

Sisällöt voivat kulkea ekosysteemin sisällä mihin suuntaan tahansa ja myös yksittäiset kuluttajat ja heidän muodostamansa yhteisöt synnyttävät sisältöjä

Alla olevassa kuvassa on havainnollistettu media-alan ekosysteemi. Mediayhtiö palvelee kuluttajia ja iso joukko ekosysteemin toimijoita mahdollistaa mediayhtiön toiminnan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ekosysteemit | Ite wikin digitalisoinnin opas

# data[].attributes.attachment_link.description
Ekosysteemiajattelu juontaa juurensa James F. Mooren luomaan käsitteeseen " Business Ecosystems". Perinteisen liiketoiminta-ajattelun mukaan yrityksen toiminta perustuu vain yrityksen ja asiakkaan väliseen suhteeseen. Mitä paremmin ja paremmilla ehdoilla yritys pystyy vastaamaan asiakkaansa tarpeeseen, sitä paremmin se menestyy. Yritysten toimintaympäristö kuitenkin muuttuu koko ajan erityisesti digitalisoitumisen myötä verkottuneempaan ja monimutkaisempaan suuntaan.

# data[].attributes.body
Kaupunki, kärkiyritykset ja yliopistot ja alueen oppilaitokset muodostavat vantaalaisen yhteistyömallin.

# data[].attributes.body
yhteistyössä kaupungin, oppilaitosten ja yritysten kanssa muuttuvan työelämän tarpeita vastaavaksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Published on

Hannu L. T. Heikkinen
eAMK-työpäivä 14.9.2017

1. 1. OPPIMISEN UUSI EKOSYSTEEMI HannuL.T.HeikkinenJyväskylänyliopistoKoulutuksentutkimuslaitos eAMK-seminaari Haaga-Helia Helsinki 14.9.2017

2. 2. *Mitä se on? *Mistä se on kotoisin? *Mitä virkaa sillä on?

3. 3. * eAMK projektin tarkoituksena on kehittää korkeakouluoppimisen ekosysteemejä, jotka perustuvat * yhteiseen digitaaliseen opintotarjontaan * työelämälähtöiseen pedagogiikkaan * opiskelijan työelämävalmiuksia ja hyvinvointia tukevaan ohjaukseen

4. 4. Miksi ekosysteemin metafora kiinnostaa? * Keskitetyistä systeemeistä hajautettuihin tuotannossa ja koulutuksessa (Heikkinen 2016) * Disipliinisestä oppimisesta yleisiin työelämätaitoihin (generic skills); erityisesti vuorovaikutuksen, tiedonhankinnan ja oppimaan oppimisen taitoihin * Oppimisen kaikkiallistuminen: * Formaalin, nonformaalin ja informaalin oppimisen rajojen sumeneminen * Oppimisen informalisaatio ja formalisaatio (Heikkinen, Tynjälä & Jokinen 2012)

5. 5. Ubiikki oppiminen (ubiquitous learning) * perustuu sulautettuun, kaikkialla läsnä olevaan oppimiseen * joka puolestaan perustuu huomaamattomalla tavalla toimivaan tietotekniikkaan (ubiquitous computing) * henkilökohtaiset tavoitteet ja oma arki lähtökohtina * mikä tahansa ympäristö on oppimisympäristö - oppiminen tapahtuu kaikkialla (Cope & Kalantzis 2009; Yahya, Ahmad & Jalil 2010)

6. 6. * Oppimisen ekosysteemit ovat toimijoiden ja välineiden dynaamisia ja kehittyviä kokonaisuuksia, jotka edistävät oppijan osaamisen ja työelämän käytänteiden kehittymistä. * eAMK-hankkeessa rakennetaan uudenlaisia oppimisen polkuja ja ubiikkeja oppimisympäristöjä työelämän ja koulutuksen yhteistyössä. * Oppimisen ekosysteemit perustuvat työelämäläheisen pedagogiikan, digitaalisen oppimisen mahdollisuuksien sekä ohjauksen soveltamiseen ja kehittämiseen. Oppimisen ekosysteemin käsite eAMK-hankkeessa

7. 7. "Ekosysteemiajattelu juontaa juurensa James F. Mooren luomaan käsitteeseen Business Ecosystems. "

8. 8. Mistä se on kotoisin? * Liiketaloustiede? (Moore 1993) * Psykologia? (Bronfenbrenner 1979) * Käytänteiden teoriat (practice theories)? (Kemmis 2008) * Biologia - ekologia?

9. 9. * οἶκος (oîkos, "talo" => "talonpito" => "ympäristö") + -λογία (-logía, "tutkiminen") (Harper 2017) * eliöiden ja ympäristön suhteita tutkiva tiede, joka tutkii eliöiden ja eliölajien vuorovaikutusta toistensa sekä niitä ympäröivän ympäristön kanssa (Wikipedia)

10. 10. * Organismien ja niiden ympäristön muodostama toiminnallinen kokonaisuus * ekosysteemiin kuuluvat elottomat ja elolliset oliot tietyllä rajatulla alueella - esimerkiksi aavikko, metsä tai lampi * rajat eivät ole tarkkoja => maapallo voidaan käsittää yhdeksi ekosysteemiksi, joka muodostuu alasysteemeistä * ihmisellä on ekosysteemissä erityislaatuinen asema

11. 11. OPPIMISEN EKOSYSTEEMIN ONTOLOGIA: IHMISEN OLEMASSAOLON TAPA *Oppiminen on lajityypillinen ominaisuus, joka erottaa ihmisen muista luonnonolioista *Eloonjääminen ja menestyminen evoluutiossa perustuu ajattelukykyihin, oppimiseen ja kekseliäisyyteen *Ihminen on olemassa ekosysteemeissä (=maailmassa) oppimisen kautta => ontologinen näkökulma oppimisen ekosysteemeihin

12. 12. Tavoitteet 1. Hyödyntämällä olemassa olevaa tutkimusta ja kehittämistyötä kootaan parhaita työelämäläheisiä oppimisen ekosysteemejä, jotka hyödyntävät sekä korkeakouluja että työelämää 2. Analysoidaan ekosysteemejä digitalisuuden, työelämän saaman hyödyn ja uudistuvan työelämän tarpeen ja osaamisen näkökulmista Toimenpide 1: Oppimisen ekosysteemien tunnistaminen ja systematisointi

13. 13. Käytänteiden ekosysteemien teoria Theory of ecologies of practices (Kemmis et al. 2008) * Toimijat ovat eläviä (muuttuvia, kehittyviä ja kuolevia) organismeja * Organismin vaiheet (Moore 1993) * Syntymä (birth) * Kasvaminen, laajeneminen (expansion) * Johtavaan asemaan pääseminen ekosysteemissä (leadership) * Kuolema / uudistuminen (death / self-renewal)

14. 14. Ekologiset periaatteet (Heikkinen & Kemmis 2012; Kemmis & Heikkinen 2012; Kemmis, Heikkinen, Aspfors & Hansén 2011; vrt. Capra 2005; Capra & Jacobsen 2017) * Verkostot (Networks) * Sisäkkäiset systeemit (Nested Systems) * Keskinäinen riippuvuus (Interdependence) * Diversiteetti (Diversity) * Kiertokulku (Cycles) * Energian virtaus (Flows) * Jatkuva kehittyminen (Development) * Dynaaminen tasapaino (Dynamic Balance) * Ekologiset lokerot (Niches)

15. 15. Verkostot (networks) * Verkosto ja ekosysteemi tarkoittavat samaa asiaa: * "Ekosysteemi on terminä uusi ja sitä käytetään monissa eri yhteyksissä puhuttaessa yritysten välisistä verkostoista (Hytti & Ruusunen 2016). " * Verkosto ja ekosysteemi tarkoittavat eri asiaa: * Verkostoituminen on yksi ekosysteemien toimintaperiaatteista * Ekosysteemin metafora antaa dynaamisen, kehittyvän ja vuorovaikutteisen kuvan toimijoiden välisistä suhteista

16. 16. Keskinäinen riippuvuus (interdependence) *Kun muutetaan ekosysteemin osatekijää, koko ekosysteemi ja niiden välisiä suhteet muuttuvat * Työelämän ja koulutuksen keskinäinen riippuvuus * Koulutuksen järjestäjien keskinäinen riippuvuus

17. 17. Dynaaminen tasapaino (dynamic balance) * Ekosysteemi on eliöiden jatkuvaa vuorovaikutusta - samaan aikaan kilpailua ja yhteistyötä * Toimijat * yritykset, rahoittajat, * kouluttajat, konsultit, * oppilaitokset, ammattikorkeakoulut, yliopistot ovat samanaikaisesti toisensa kilpailijoita ja yhteistyökumppaneita, joiden toiminta on dynaamisessa tasapainossa ekosysteemin sisällä "Yhteistyö on menestyksen avain." (Hannu Ikonen 14.9.2017) "Uteliaat valloittavat maailman." (Minna Scheinin 14.9.2017)

18. 18. Ekologinen lokero (niche) * Tietty laji (oppimisen käytänne, toimintatapa) elää oma ekologisessa lokerossaan, jossa on sille suotuisat olosuhteet * Niche voi olla pieni: * "laji" on erikoistunut juuri tietynlaiseen ympäristöön ja menestyy tarkkaan rajatussa tilassa, mutta ei muualla * niche market: pienillekin toimijoille tarjoutuu mahdollisuus menestykselliselle liiketoiminnalle, joka hyödyntää erikoisosaamista ja pienten kuluttajaryhmien tarpeita * Jos samassa nichessä kilpailee kaksi samalla tavalla erikoistunutta lajia, toinen (heikompi) väistyy => evoluutio

19. 19. Kirjallisuutta: Bronfenbrenner, U. 1979. The ecology of human development: Experiments by nature and design. Cambridge, MA: Harvard University Press. Capra, F. (2005) "Speaking Nature's Language: Principles for Sustainability". In M. K. Stone and Z. Barlow. (Eds.) Ecological Literacy: Educating Our Children for a Sustainable World (pp. 18-29). San Francisco, CA:Sierra Club Books. Capra, F. & Jakobsen, 2017. A Conceptual Framework for Ecological Economics Based on Systemic Principles of Life. International Journal of Social Economics, Vol. 44, No. 6, pp. 831-844. http://www.fritjofcapra.net/a-conceptual-framework-for-ecological-economics-based-on- systemic-principles-of-life/ Cope, B., & Kalantzis, M. (2009). Ubiquitous learning: An agenda for educational transformation. Ubiquitous learning, 3-14. Yahya, S., Ahmad, E. A., & Jalil, K. A. (2010). The definition and characteristics of ubiquitous learning: A discussion. International Journal of Education and Development using Information and Communication Technology, 6(1), 1. Heikkinen, H. 2016. Koulutus, työ ja elämä. Nuorisotutkimus 2, 61-66. Heikkinen, H., Jokinen, H. & Tynjälä, P. 2012. Teacher education and development as lifelong and lifewide learning. In: H. Heikkinen, H. Jokinen & P. Tynjälä (Eds.) Peer-Group Mentoring for Teacher Development. Milton Park: Routledge, 3-30. Heikkinen, H. & Kemmis, S. 2012. Vermen arkkitehtuuria ja ekologiaa. In: H. Heikkinen, H. Jokinen, I. Markkanen & P. Tynjälä: Osaaminen jakoon. Heikkinen, H., Tynjälä, P. & Jokinen, H. 2012. Vermen teoreettiset perusteet ja toimintaperiaatteet. In: H. Heikkinen, H. Jokinen, I. Markkanen & P. Tynjälä: Osaaminen jakoon. Vertaisryhmämentorointi opetusalalla. Jyväskylä: PS-Kustannus, 45-86. Hytti, S. & Ruusunen, S. 2016. Ekosysteemit yritysmaailmassa. Lappeenrannan teknillinen yliopisto. Kemmis, S. & Heikkinen, H. 2012. Future perspectives: Peer-Group Mentoring and international practices for teacher development. In: H. Heikkinen, H. Jokinen & P. Tynjälä (Eds.) Peer-Group Mentoring for Teacher Development. Milton Park: Routledge, 144-170. Kemmis, S., Heikkinen, H., Aspfors, J. & Hansén, S.-E. 2011. Gruppmentorskapets arkitektur och ekologi. In: J. Aspfors & S.-E. Hansén (Eds.) Gruppmentorskap stöd för lärares professionella utveckling. Helsinki: Söderströms, 54-78. Kemmis, S., & Smith, T. 2008. Praxis and praxis development. Teoksessa S. Kemmis & T. Smith (toim.) Enabling praxis. Challenges for education. Rotterdam: Sense, 3-13. Moore, J. 1993. Predators and prey: A new ecology of competition. Harward Business Review, May-June 1993, 75 - 86.

# data[].attributes.attachment_link.description
Published on Hannu L. T. Heikkinen eAMK-työpäivä 14.9.2017 1. OPPIMISEN UUSI EKOSYSTEEMI HannuL.T.HeikkinenJyväskylänyliopistoKoulutuksentutkimuslaitos eAMK-seminaari Haaga-Helia Helsinki 14.9.2017 2. *Mitä se on? *Mistä se on kotoisin? *Mitä virkaa sillä on? 3. * eAMK projektin tarkoituksena on kehittää korkeakouluoppimisen ekosysteemejä, jotka perustuvat * yhteiseen digitaaliseen opintotarjontaan * työelämälähtöiseen pedagogiikkaan * opiskelijan työelämävalmiuksia ja hyvinvointia tukevaan ohjaukseen 4.

# data[].attributes.body
Ennaltaehkäisevät ja kuntouttavat terveyspalvelut ovat helposti saatavilla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sähköisestä opintotoimistosta voit tilata opiskelutodistuksen (läsnäolotodistus), opintosuoritusotteen, todistuskopion kadonneen tutkinto- tai osatutkintotodistuksen tilalle tai erotodistuksen.

Hankkeet

Varialla on meneillään monenlaisia hankkeita. Voit suodattaa hankkeita mm. suuralueen, vaiheen, palvelu- ja kohderyhmän mukaan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sähköisestä opintotoimistosta voit tilata opiskelutodistuksen (läsnäolotodistus), opintosuoritusotteen, todistuskopion kadonneen tutkinto- tai osatutkintotodistuksen tilalle tai erotodistuksen. Varialla on meneillään monenlaisia hankkeita. Voit suodattaa hankkeita mm. suuralueen, vaiheen, palvelu- ja kohderyhmän mukaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
MERCURIA Kauppiaitten Kauppaoppilaitos - Sinulle sopiva

# data[].attributes.attachment_link.description
MERCURIA Kauppiaitten Kauppaoppilaitos on arvostettu, osaava ja aidosti opiskelijalähtöinen yksityinen liiketalouden alan kouluttaja. Tarjoamme oppimisen elämyksiä sekä nuorille että aikuisille.