# data[].attributes.headline
Tema 2 & 3                En teoretisk og kreativ opgave om fysisk og psykisk arbejdsmiljø

# data[].attributes.subject
Tema 2 & 3                En teoretisk og kreativ opgave om fysisk og psykisk arbejdsmiljø

# data[].attributes.body
Lad dog barnet

# data[].attributes.body
Kl. 8:30: Vi mødes i klassen
- Grupperne holder planlægningsmøde for dagen

Kl. 14:15:
Eftermiddagsmøde i klassen
- Hvad har vi nået?

# data[].attributes.headline
Læs Tema 1 ”Idræt og erhvervsarbejde”  og Tema 4 Træning og Arbejdsmiljø  i idrætbogen

# data[].attributes.subject
Læs Tema 1 ”Idræt og erhvervsarbejde”  og Tema 4 Træning og Arbejdsmiljø  i idrætbogen

# data[].attributes.headline
Nr. 4:                             Girafsprog

# data[].attributes.subject
Nr. 4:                             Girafsprog

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Metodebeskrivelse​

Hvad er "set-up'et" eller konteksten?

Girafsprog kan anvendes på alle niveauer i skolen. I forbindelse med enhver konflikt er girafsprog anvendeligt. Girafsprog kan bruges i enkelte klasser og i konkrete konfliktsituationer, og det kan bruges som et væsentligt element i et større socialtræningsprogram. - Mange af de egenskaber, der forbindes med sociale kompetencer, indgår i Girafsprog som f.eks. evnen til at lytte og udvise empati samt evnen til at styre sine umiddelbare følelser.

Girafsprog kan også anvendes ved forældresamtaler og endelig som pædagogisk metode til analyse af en konfliktsituation med det formål at finde ind til uudtalte behov hos eleven.

Hvordan gør man? Beskrivelse af arbejdsgangen trin for trin
Læreren gennemgår forskellen på ulve- og girafsprog
Optrappende sprog - ulvesprog:

bebrejder

kritiserer

vurderer

generaliserer

fortolker den andens motiver

Optrappende sprog gør konflikten værre, fordi man gennem sproget anklager den anden ved at tale i "du-sprog". Fokus flyttes fra en problemstilling til, at det er den anden, der er problemet. Ulven benyttes som metafor, fordi ulven forbindes med at angribe, snerre og være glubsk.

Tegn på ulvesprog er:

at sige "Det er rigtigt, men..."

at bruge "altid" og "aldrig"

at skyde skylden på den anden

at fokusere på fejl i fortiden

at afbryde

at stille ledende spørgsmål

at kigge væk eller op

at have en truende/afvisende kropsholdning

at tromme med fingrene osv.

Nedtrappende, afspændende sprog - girafsprog:

bliver på egen banehalvdel

lytter

respekterer den anden som person

giver plads til andre opfattelser og værdier end ens egne

tager ansvar for egne følelser og behov

Girafsprog er med til at afspænde konflikten, fordi sproget er et "jeg-sprog", der ikke anklager den anden. I stedet holdes fast på sagens kerne og man søger at finde ind til begges behov/ønsker. Giraffen benyttes som metafor, fordi giraffen har et stort hjerte og et godt overblik takket være den lange hals.

Tegn på girafsprog er:

at lytte til ende

at være interesseret

at stille åbne spørgsmål

at udtrykke egne ønsker

at være konkret

at fokusere på nutid og fremtid

at gå efter problemet og ikke personen

Eleverne trænes i Girafsprog ud fra IVK-modellen (Rosenbergs model for ikke-voldelig kommunikation)
IVK-modellen består af fire trin:

1. FAKTA (Jeg fortæller, hvad jeg oplever/sanser)

2. FØLELSE (Jeg siger, hvordan jeg har det)

Jeg bliver glad fordi...

Jeg bliver ked af det fordi...

Jeg bliver vred fordi...

3. BEHOV (Jeg fortæller, hvad jeg kunne tænke mig/har behov for)

4. ANMODNING (Jeg beder om det, jeg har brug for)

Konkrete øvelser, opgaver eller andre elementer i metoden
Fra ulv til giraf
På klassen eller i grupper kan eleverne finde eksempler på ulve- og girafsprog. Eksemplerne kan være nogle, som eleverne har oplevet/hørt, finder på, eller som de kender fra medierne.

Eleverne kan lave øvelser, hvor de omformulerer ulvesætninger til girafsprog. Nedenstående eksempel illustrerer øvelsen.

Eksempel på ulvesprog:
"Nu kommer du igen for sent - det gør du altid. Man kan da heller ikke regne med dig!"

Omformuleret til girafsprog efter IVK-modellen:
Fakta: "Vi havde aftalt at mødes for en time siden. Når du ikke kommer til den aftalte tid...
Følelse: "bliver jeg urolig og bekymret, for der kan være sket dig noget. Jeg bliver også irriteret..."
Behov: "fordi jeg har brug for at kunne planlægge min tid og trygt stole på de aftaler, vi laver."
Anmodning: "Vil du ringe eller sende en SMS, hvis du er forsinket en anden gang?"

Øvelsen kan også laves, hvor giraffen lytter og spørger ind til den andens ulveudsagn, f.eks:
Fakta: "Når jeg kommer for sent til vores aftale"
Følelse: "bliver du så irriteret"
Behov: "fordi du gerne vil kunne planlægge din tid og respekteres for det?"

Faktaøvelse
I mindre grupper får eleverne udleveret billeder/illustrationer. Opgaven går ud på kun at beskrive billedets faktuelle indhold uden at tolke på stemninger, situationer, budskaber osv. Hensigten er at træne elevernes evne til at forholde sig objektivt - en evne, der er central i forhold til ikke-voldelig kommunikation, hvor det at kunne beskrive fakta tit er første skridt på vej mod en løsning af en konflikt.

Ord for følelser og behov
I grupper finder eleverne frem til forskellige ord for følelser og behov. Ordene gennemgås på klassen for at afklare, hvad der er følelser, og hvad der er behov. Afslut med at lave plancher med ord, der er knyttet til henholdsvis følelser og behov.

Eksempel:

Følelsesord: Glad, trist, bekymret, spændt, usikker, vred, træt, frisk, forvirret, lykkelig osv.
Behov: At være anerkendt, at modtage respekt, at opleve ro, at føle klarhed, at være påskønnet, at få kontakt, at have plads, at høre til, at være med, at få forståelse, at opleve retfærdighed osv.

Rollespil
Læreren og/eller eleverne formulerer en situation, som eleverne i grupper på 2-4 personer skal spille. Ud fra situationsbeskrivelsen får to af eleverne tildelt en rolle hver. Eksempelvis kan to piger være uenige om, hvem der skal synge eller danse, eller hvor de skal lege. En eller to elever tager tid og observerer, hvornår der tales girafsprog eller ulvesprog. Til sidst taler alle i gruppen sammen om, hvordan det var at lave rollespillet, og hvordan giraf- og ulvesproget virkede på dem og den rolle, de spillede.

Andre øvelser i girafsprog kan findes i Goddag, giraf af Janne Hejgaard (Landtryk, 2000) Målgruppen er heri 0.-7. klassetrin.

Afsluttende vurdering

Fordele ved metoden

Konflikter hindres i at eskalere, hvis blot den ene part kan Girafsprog. Eksempel: En mor skælder sin datter ud, fordi hun kommer flere timer senere end aftalt. Datteren, som har lært girafsprog, lytter til, hvad moderen siger og læser følelsen og behovet. Datteren siger: "Er du vred, fordi du var bange for, at der var sket mig noget?" Moderens følelser bliver således anerkendt af datteren, der følger op med at love at give besked en anden gang.

Forhold man skal være særligt opmærksom på ved brug af metoden

Det vigtigste element i Girafsprog og ikke-voldelig kommunikation er at koble teknikken med holdningen/værdierne bag: En ulv er en giraf i forklædning! Der er altid følelser og behov bag ethvert udsagn. Det gælder om at lytte og finde ind til disse. Med ulve- og girafsprog har man valget mellem at optrappe eller nedtrappe konflikten. Lytter man med girafører og holder sig på egen banehalvdel, dvs. undlader at vurdere og beskylde, vil man kommunikere ikke-voldeligt.

Girafsprog er "et must" i undervisningsforløb om konflikthåndtering og mægling.

Eventuelle eller potentielle ulemper og/eller begrænsninger ved metoden

Metoden må ikke blive for firkantet eller mekanisk. Det kan gøre modellen utroværdig. Det er mere principperne i girafsprog, der er vigtige, end dét at følge kommunikationsmodellen slavisk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Girafsprog - Dansk Center for Undervisningsmiljø

# data[].attributes.attachment_link.description
Girafsprog kan anvendes på alle niveauer i skolen. I forbindelse med enhver konflikt er girafsprog anvendeligt. Girafsprog kan bruges i enkelte klasser og i konkrete konfliktsituationer, og det kan bruges som et væsentligt element i et større socialtræningsprogram. - Mange af de egenskaber, der forbindes med sociale kompetencer, indgår i Girafsprog som f.eks.

# data[].attributes.headline
Nr. 3:                                Mobning blandt børn i dagtilbud -Love og regler vedr. mobning

# data[].attributes.subject
Nr. 3:                                Mobning blandt børn i dagtilbud -Love og regler vedr. mobning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Love, regler og anvisninger om:

Mobning kan give psykiske, sociale og fysiske mén. Børn kan blive syge, stressede og have svært ved at koncentrere sig. De kan også udvikle lavt selvværd og blive socialt isoleret.

Mobningens konsekvenser
Mobning er ikke en konflikt mellem to personer, men et overgreb i et dårligt psykisk miljø, hvor de sociale relationer er drejet i en negativ retning.

Mobning påvirker hele børnegruppen, og deres opfattelse af de andre børn og sig selv. Børnenes energi bliver brugt på overlevelsesstrategier i forhold til gruppen, i stedet for på udvikling og læring.

Negative sociale normer
Mobning er tegn på et dårligt psykisk miljø, hvor der er et negativt hierarki i de indbyrdes forhold i børnegruppen, så de sociale normer og relationer fordrejes i negativ og ekskluderende retning. Mobning kan foregå på mange forskellige måder, for eksempel ved:

At bruge nedsættende øgenavne

At sprede rygter og bagtale

At holde et barn udenfor fællesskabet

At bruge fysisk vold

Mobning skal stoppes
Mobning kan under ingen omstændigheder accepteres. Hvis der foregår mobning i en børnegruppe skal det standses hurtigst muligt. Jo længere tid der går, jo mere normalt vil det blive at mobbe i gruppen.

Det kan være en god idé at lave en antimobbestrategi, som inddrager både personale og forældre i arbejdet med at forebygge og håndtere mobning. I mange danske folkeskoler har man i flere år arbejdet systematisk med antimobbestrategier og forebyggelse af mobning. Indenfor de sidste år har flere dagtilbud også påbegyndt dette arbejde.

Det er vigtigt at definere, hvad man forstår ved mobning, og at få lavet en handleplan, så alle ved, hvordan de skal handle, hvis der opstår mobning.

Forskelle mellem konflikter og mobning
Børn har forskellige grænser for, hvornår de føler sig krænkede og/eller forfulgte, og det er vigtigt hverken at overdramatisere eller bagatellisere. Det er en del af livet, at have konflikter, også småbørn har konflikter, men mobning er ikke bare en enkeltstående konflikt, men negative handlinger eller overgreb, som kræver at voksne griber ind.

Love og regler

Mobning er tæt forbundet med psykisk børnemiljø og mange af de love, regler og vejledninger, der er relevante i forhold til psykisk børnemiljø, har også relevans i forhold til mobning.

Inden for dagtilbudsområdet findes der ingen direkte lovgivning om mobning, men der stilles indirekte krav om forebyggelse og håndtering af mobning. I Dagtilbudsloven ( LBK nr 668 af 17/06/2011) kapitel 1, § 1. Stk. 3. står der blandt andet, at et af formålene med loven er at forebygge negativ social arv og eksklusion, ved at de pædagogiske tilbud er en integreret del af både kommunens samlede generelle tilbud til børn og unge og af den forebyggende og støttende indsats over for børn og unge med behov for en særlig indsats, herunder børn og unge med nedsat psykisk og fysisk funktionsevne.

I Vejledning om dagtilbud, fritidshjem og klubtilbud (VEJ nr 31 af 06/05/2009) kap. 8,1 fremgår det endvidere, at kommunalbestyrelsen og den enkelte institution kan i forhold til det psykiske miljø have fokus på relationerne mellem børnene, fx i forhold til mobning og respekt mellem børnene. Endvidere nævnes sociale kompetencer som en nøgle til fællesskabet og dagtilbuddene skal understøtte børnene i at tilegne sig kompetencer som fx empati, kommunikation, konfliktløsning, evne til tilknytning og etablere venskaber.

Sideløbende hermed findes Sundhedsloven (LBK nr 913 af 13/07/2010) og Bekendtgørelse om forebyggende sundhedsordninger for børn og unge (BEK nr 1183 af 28/11/2006). Heller ikke her er mobning direkte nævnt i de forskellige tekster, men Sundhedsloven og bekendtgørelsen er alligevel relevante i denne sammenhæng. Her står at kommunerne skal tilbyde forebyggende sundhedsydelser, som kan sikre børn en sund opvækst. Sundhedstjenesten skal give oplysning til børn og forældre med det formål at fremme børnenes legemlige og psykiske sundhed og trivsel. I skolen skal den kommunale sundhedstjeneste tilbyde regelmæssige sundhedssamtaler, hvor mobning ofte indgår som et tema.

Få mere at vide om, hvordan I forebygger mobning her

læs mere

# data[].attributes.attachment_link.title
Mobning blandt børn i dagtilbud - Dansk Center for Undervisningsmiljø

# data[].attributes.attachment_link.description
Love, regler og anvisninger om: Mobning kan give psykiske, sociale og fysiske mén. Børn kan blive syge, stressede og have svært ved at koncentrere sig. De kan også udvikle lavt selvværd og blive socialt isoleret. Mobningens konsekvenser Mobning er ikke en konflikt mellem to personer, men et overgreb i et dårligt psykisk miljø, hvor de sociale relationer er drejet i en negativ retning.

# data[].attributes.headline
Nr. 2:                 Dagtilbuds indsatser mod mobning

# data[].attributes.subject
Nr. 2:                 Dagtilbuds indsatser mod mobning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Værktøjer og inspiration om:

Mobning blandt småbørn sker i form af udstødelse eller andre negative handlinger begået af andre børn eller voksne.
En kultur mod mobning
Både børn, personale og forældre har gavn af at skabe et trygt, positivt og rummeligt børnemiljø, som kan forebygge og bekæmpe mobning, men det er nødvendigt at arbejde med hele kulturen på stedet - både værdibaseret og konkret. Mobning består af mange facetter, og for at få succes med at bekæmpe den, skal indsatsen tage højde for problematikkens kompleksitet.

Det er op til det enkelte dagtilbud at skræddersy en indsats på det psykiske område, som passer til stedets værdier og måder at arbejde på. Man kan have nogle erfaringer, som man har lyst til at bygge videre på, og både ledelse, pædagoger og forældre kan have konkrete idéer på baggrund af deres egne erfaringer fra dagtilbuddets hverdag.

Forslag til kortlægning og evaluering:

Løbende dokumentation

Interviews med børn, pædagoger og forældre

Regelmæssige evalueringsmøder

Rettesnore for arbejdet
Følgende punkter kan være gode rettesnore for arbejdet med forebyggelse af mobning:

Definer: hvad forstår vi ved mobning?

Inddrag bredt og giv forældrene en aktiv rolle

Inddrag så vidt muligt et børneperspektiv

Tænk både i forebyggende og indgribende initiativer

Lav tiltag på individniveau og gruppeniveau

Lav plan for opfølgning og evaluering

Fortsæt indsatsen, selvom der er kommet gode resultater

Når en indsats skal planlægges, kan det være en lejlighed til at tage de store spørgsmål om institutionernes værdier og kultur op til overvejelse:

Er der noget, der skal laves om ved vores måde at fungere på som institution?

Er vi gode nok til at omsætte vores værdier og mål i konkrete handlinger i hverdagen?

Hvordan håndterer vi konflikter?

Hvordan kan vi organisere en indsats mod mobning - eksisterer der allerede funktioner, strukturer og erfaringer, som vi med fordel kan benytte, eller skal vi skabe noget nyt?

Fokus på ansvar frem for skyld
Når det drejer sig om forebyggende initiativer mod mobning, er det vigtigt at have fokus på hvem der har ansvar og ikke hvem der har skyld, ligeså vigtigt er det at have fokus på adfærden frem for personen. Mobning er ikke en personsag, men et gruppefænomen.

Evaluering og udvikling over tid
Når man har iværksat en indsats mod mobning skal man løbende følge op på udviklingen og evaluere om indsatsen har båret frugt. Desuden kan en evaluering pege på kompetenceområder, der skal arbejdes med i fremtiden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dagtilbuds indsatser mod mobning - Dansk Center for Undervisningsmiljø

# data[].attributes.attachment_link.description
Værktøjer og inspiration om: Mobning blandt småbørn sker i form af udstødelse eller andre negative handlinger begået af andre børn eller voksne. En kultur mod mobning Både børn, personale og forældre har gavn af at skabe et trygt, positivt og rummeligt børnemiljø, som kan forebygge og bekæmpe mobning, men det er nødvendigt at arbejde med hele kulturen på stedet - både værdibaseret og konkret.

# data[].attributes.body
Kollaborativ læring

# data[].attributes.body
Kommunikationsmodellen:

# data[].attributes.body
Klog på konflikter - konflikttrappens syv trin:

# data[].attributes.attachment_link.title
Klog på konflikter - konflikttrappens syv trin

# data[].attributes.body
Klog på konflikter - Intro til konflikthåndtering 1

# data[].attributes.attachment_link.title
Klog på konflikter - Intro til konflikthåndtering 1

# data[].attributes.headline
Se filmklip: Tænk Før Du Poster - Stop Digital Mobning

# data[].attributes.subject
Se filmklip: Tænk Før Du Poster - Stop Digital Mobning

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=H9Y06gNoeR0

# data[].attributes.body
De 4 tekster om mobning:

# data[].attributes.body
Det er alt det, som har indflydelse på ens helbredstilstand psykisk set.
Se grundbog kap. 11

# data[].attributes.body
Det er de fysiske påvirkninger, vi får af vores arbejde.

Vedrører stort set alt på arbejdspladsen, som ikke handler om mennesker og planlægning.
Se grundbog kap. 11