# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tooda ise elektrit ja säästa juba täna!

Päikesepaneelidega elektriarve kuni poole väiksemaks

Päikesepaneelid on parim ja lihtsaim viis hakata tootma ise 100% puhast energiat ja hoida kokku elektrikuludelt. Säästad nii elektri-, võrgutasu kui ka riiklike maksude arvelt ja saad ülejäänud elektri võrku tagasi müüa. Investeering paneelidesse on püsiva ja kindla tootlusega ning suurendab hoone turuväärtust.

Eesti Energia eksperdid on sulle toeks igal sammul - ideest teostuseni. Pakume ka kuumaksepõhist lahendust, millega saad hakata elektriarvelt kokku hoidma kohe, ilma et peaksid suurt summat koguma ja investeeringu alla kinni panema.
Arvutan sobiva lahenduse
Viis sammu oma päikesepargini

Arvuta, palju säästaksid

Saa kalkulaatorist hinnang investeeringu suurusest ja võimalikust rahalisest võidust.

Hinnapakkumine

Vaatame sinu andmed üle ja vajadusel koostame täpse hinnapakkumise. Soovi korral pakume ka järelmaksulahendust ning anname nõu toetuste osas.

Lööme käed!

Sõlmime lepingu, koostame projekti ning vormistame vajalikud load ja dokumendid.

Paigaldus

Lepime kokku sobiliku aja ning paigaldame süsteemi paari päeva jooksul.

Hakka tootma!

Naudi odavamat elektrit ning hoia jaama tootlikkusel silm peal oma nutitelefoni abil. Küsimuste, rikete või hoolduse korral oleme ainult ühe telefonikõne kaugusel.

Päikesepaneelide kalkulaator

Arvuta, milline päikeseenergia lahendus sobib sinu koju või suvilasse kõige paremini.
Kui soovid ehitada päikeseparki, et toota elektrit võrku müümiseks, saada oma kontaktandmed meile paikeseenergia@energia.ee ja võtame sinuga ühendust!

You need to enable JavaScript to run this app.

Miks valida Eesti Energia?

Muretu ja ladus protsess
Meie päikeseenergia eksperdid annavad endast parima, et ideest teostuseni kõik sujuks. Mõtleme sinuga koos ja loome parimad lahendused, taotleme vajalikud load, aitame võrgulepingu sõlmimisel ning nõustame riiklikketoetusskeemide osas, mis aitavad taastuvenergialahenduste rahastamisel.

Oleme sinuga ka hiljem
Kuna tegemist on pikaajalise investeeringuga, saame garanteerida, et oleme küsimuste tekkimisel olemas nii täna kui ka aastate pärast.

Kindel kvaliteet
Lisaks hinnatud teadmistele pakume maailma juhtivate tootjateseadmeid ning paigalduse eest hoolitsevad Eesti Energia kogenud partnerid. Meie seadmetele kehtib 10-aastane garantii ja töödele 2-aastane garantii.

Personaalne lähenemine
Leiame iga kliendi võimalustele ja vajadustele sobiva lahenduse, mis aitaks panna aluse energia- ja keskkonnasäästlikumale elustiilile.

Terviklahendus
Pakume päikesepargi soetamiseks kuumaksepõhist lahendust, mis aitab alustada keskkonnasõbralikku elektritootmist ilma omapoolse suure investeeringuta. Lisaks ostame tarbimata jäänud päikeseelektri tagasi null-marginaaliga. Pakume ka headel tingimustel elektrilepingut: 100% taastuvenergial põhinevat börsihinnaga Muutuvat paketti 50% soodsama marginaaliga ja kuutasuta.

Korduma kippuvad küsimused

Valdav osa päikeseelektrijaamu, mida me hoonete katustel, fassaadidel või maapinnal näeme, vajab toimimiseks võrgutoidet. Kui võrgust tulev toide katkeb, lülitub ka päikeseenergia tootmine välja. See tähendab, et kui tegu pole just akusid sisaldava hübriidlahendusega, ei püsi päikesejaam elektrikatkestuse korral töös.

Kodumajapidamistes oleks hea, kui iga 2-3 aasta järel spetsialist päikeseelektri süsteemi üle vaataks (visuaalne kontroll, ahelate mõõtmised, inverteri tarkvara uuendus jms). Ka talvisel ajal ei pea muretsema rohke lume pärast, sest lumi paneele ei riku ning südatalvisel ajal pole piisavalt päikesevalgust niigi väga palju. Sügisel-kevadel, siis kui valgust enam, suudab paneel end ise puhastada. Nimelt hakkab paneel läbi õhema lumekihi kumavast valgusest elektrit tootma, töötades paneel soojeneb veidi ning see aitab kaasa lumekihi mahalibisemisele või sulamisele.

Päikeseenergia lahenduse paigaldamiseks on võimalik taotleda riiklikke investeeringutoetusi. Rohkem infot leiab SIIT.

Eesti on päikesest elektrienergia tootmiseks sobilik koht. Suvel algab Eestis valge päevaaeg varem ja lõpeb hiljem kui näiteks Kesk-Euroopas. Päikesepaneelid toodavad energiat 12 kuud aastas. Eestis on päikesepaneelide töö kõrgaeg aprillis-mais, kui on pilvitud ilmad ja väljas piisavalt jahe. Paneelid toodavad energiat ka pilves ilmaga ning sügisel ja talvel tagavad paneelid kogu aastasest toodetud elektrikogusest 10-20%.

Päikesepaneelide toodetud elektrit saab kasutada omatarbeks ainult kinnisvaral, kuhu need on paigaldatud. Kui olete näiteks väiketootja lepingusse lisanud nii maja kui korteri tarbimise mõõtepunktid, siis ka sellisel juhul kohaldatakse ühisel elektriarvel netosaldeerimise põhimõtet, toodetud ja omatarbest ülejäävat ning üldisesse elektrivõrku edastatud elektri eest arvestatud summa tasaarveldatakse igakuise ühise elektriarvega.

Oleks hea, kui paneelid oleksid suunatud lõunasse, kuid alati pole selline lahendus võimalik. Vastupidiselt levinud arvamusele võivad paneelid olla suunatud igasse ilmakaarde, sealhulgas põhja. Küll aga peab siis arvestama väiksema tootlikkusega: 35-kraadise kaldenurga puhul annavad ida- ja läänesuund toodangut 20% vähem, põhjasuund 50% vähem.

Seotud teemad
Väiketootja leping

Müü toodetud elekter elektrivõrku!
Toodan ise
Päikeseenergia müüdid vs tegelikkus

Kummutame enimlevinud eksiarvamusi
Päikeseenergia müütidest
Energiasääst

Nutikad nõuanded energia kokkuhoiuks
Elektritöödest

# data[].attributes.attachment_link.description
Tooda ise elektrit ja säästa juba täna! Päikesepaneelid on parim ja lihtsaim viis hakata tootma ise 100% puhast energiat ja hoida kokku elektrikuludelt. Säästad nii elektri-, võrgutasu kui ka riiklike maksude arvelt ja saad ülejäänud elektri võrku tagasi müüa. Investeering paneelidesse on püsiva ja kindla tootlusega ning suurendab hoone turuväärtust.

# data[].attributes.body
Eesti on aastaid energiat saanud põhiliselt põlevkivist. See on nii hea kui halb asi: ühest küljest oleme elektriliselt suhteliselt iseseisvad ega toetu selleks teisele riigile, teisest küljest paneb see meid CO2 reostusest inimese kohta Euroopa liidus esimesele kohale. Kliimasoojenemine tähendab aga, et tuleb mõelda mingile muule allikale. Üheks variandiks ongi tuumaenergia.

Tuumaelekter on suhteliselt puhas ja tõhus energiaallikas - see kasutab vähesel määral uraani, mille jääke saab ohutult talletada. Vanemat tüüpi reaktorite jääke tuleks maa all hoida umbes 50 000 aastat, Eestisse ehitataval uudsel tüübil on see aeg vaid 500 aastat. Peale seda on jäägid kahjutud. Korstendest tuleb tuumareaktoritel ainult veeaur, mis on tekkinud jahutamisel. Jahutada saab ka veekogu abil.

Peale Fukushima katastroofi on tuumaelektrijaamade ohutus rahva seas läinud küsimärgi alla. Siiski, isegi peale sellises ulatuses riket öeldakse, et õnnetus põhjustas vaid ühe vähisurma. Tänapäevased reaktorid on oluliselt ohutumad ja selline katastroof oleks pea võimatu, samuti puuduvad Eestis suuremad looduskatastroofid. Ohutus on suhteliselt hästi tagatud.

Muidugi pole ka tuumaenergia taastuv energiaallikas, sest radioaktiivne aine saab otsa. Sellest hoolimata on see rikkalik loodust säästvate omaduste poolest ja ideaalne energiaallikas kohale, kus pole häid eeldusi taastuvate energiaallikate jaoks. Eesti on näiteks päikeseenergia jaoks natuke liiga kõrgel laiuskraadil ja hüdroenergia jaoks on meil liiga tasane pinnas. Samuti on tuumaelektrijaamad tänapäeval vägagi ohutud ja õnnetusi on juhtunud vähe. Minu arvates tulekski vähemalt lähitulevikus asendada põlevkivienergia tuumaenergiaga.

Endrik Einberg

https://geenius.ee/eksklusiiv/miks-kaib-eestis-nii-aktiivne-tuumajaama-lobby-kas-siia-voib-toesti-tulla-reaktor/

3D tuumajaama projektist

# data[].attributes.body
Eesti tähtsaim energiaallikas on 2016. aasta seisuga põlevkivi, mis moodustab kogu tarbitud energiast 34%. See on väga kasulik, et saavutada energiasõltumatust. 2016. aasta seisuga on Eesti energiasõltuvuse määr langenud 25,2%  võrreldes 2000. aastaga. Võiks siis ju selle peal edasi liugu lasta. Ometi on sel ka miinuseid - nimelt suur CO2 emissioon, mis süvendab kasvuhooneefekti. Kuid siinkohal tekib küsimus, et miks põlevkivi siis nii halb on, kõige põlemisel tekib ju CO2. Miks on siis biomass keskkonnasõbralikum? Esiteks toimub biomassi alla kuuluva küttepuidu juurdekasvatamisel fotosüntees, mis aitab veidi tasakaalustada CO2 taset. Teiseks on just fossiilsete kütuste põletamine halb, sest protsessi käigus eraldub settimise käigus kontsentreerunud vana CO2, millega tänapäevased taimed enam toime ei tule.

Hea asi on see, et võrreldes nõukogude aja lõpuga (1990.a) on põlevkivi tarbimine tublisti vähenenud. Selle asemel on hakatud vähehaaval kasutama taastuvenergiat, sealhulgas biomassi, päikese-, tuule- ja hüdroenergiat. Kuid nende kasutamine ei ole veel õiget hoogu sisse saanud - 2016. aastal oli nende tarbimise osakaal vaid 1%. Mis on taastuvenergia kasutuselevõtmisel takistavad tegurid? Peamine põhjus on nende kättesaamiseks rajatava tehnoloogia kulukus. Lisaks on energiatoodang ebaühtlane, väike ning selle salvestamiseks puudub võimalus. Kuid Kyōto eesmärgi kohaselt tuleb riikidel enamjaolt piirata CO2 emissiooni, mis sunnib leidma ja kasutama rohkem keskkonnasõbralikke energiatootmisviise.

Birget Kõrvel

https://arileht.delfi.ee/news/uudised/polevkiviajastu-voib-veel-koita?id=50735631

# data[].attributes.headline
Elektrienergiasalvesti abil koduse päikeseenergia kasutamine igal ajal

# data[].attributes.subject
Elektrienergiasalvesti abil koduse päikeseenergia kasutamine igal ajal

# data[].attributes.body
Eestis on aina rohkem majapidamisi, mis on varustatud päikesepaneelidega või elektrituulikutega. Senini on kodus elektri tootmise puhul olnud probleem see, et paneelidega või tuulikutega  toodetud elektrit on raske salvestada. Kuna enamik majaomanikke ei ole ajal kui päike paistab või tuul puhub kodus, müüakse toodetud elekter elektrivõrgule. Õhtul ostetakse vajalik elekter tagasi, kuid sellele lisandub veel võrgutasu ja muud maksud, mis mitmekordistab hinna kilovatt-tunni kohta.

Kui on soov toota elektrit ajal mil see on võimalik ja siis seda hiljem tahtel kasutada, on vaja salvestussüsteemi. Varasemad turul olnud lahendused on olnud koduseks kasutamiseks liiga suured ja rasked. Lisaks oli lahenduste laadimiskordade arv piiratud. Tänaseks on tehnoloogia arenenud maale, kus akud on piisavalt kompaktsed ja elektrienergia salvestamine on ka kodus võimalik.

Selleks, et energiat salvestada on vaja akupanka ja kahesuunalist muundurit. Salvesti ongi põhimõtteliselt nendest kahest osast koosnev. Muundur on vajalik kuna elektrivõrgus on vahelduvvool ja tuulikutes, paneelides ja akudes on kasutusel alalisvool. Akupank peab olema kordades võimsam kui kaasaskantavad telefoni laadimiseks mõeldud akupangad. Sellisteks akupankadeks kasutatakse liitium.ioon akusid, mis on ka elektriautodes. Esimene kodukasutuseks mõeldud elektrienergiasalvesti, mis Eestis turule tuli kasutab Nissani toodetud akupankasid, mis on põhjalikult testitud.

Elektri salvestamisest saavad kasu kindlasti ise elektrit tootvad inimesed, kuid akupanka saab täita ka elektrivõrgust öösel, mil elektri hind on väiksem. Süsteem on kasulik ka hoonetele, kus on probleeme elektri kõikumisega.

Sander Ümarik

https://www.city24.ee/et/kinnisvarauudised/14432/elektrienergiasalvesti-abil-saab-taastuvenergiat-kasutada-ka-paikesepaisteta

# data[].attributes.body
Tuul puhub hooti, ta on väga ebaühtlane ning vajab silumiseks suuri täiendavaid energiaressursse. Sisemaal puhub tuul tagasihoidlikult ning kahjuks on tuulegeneraatorite ehitamine väikse tootmise juures kallis. Tuuleenergiat saab edukalt toota vaid rannikutel, saartel ning avameres, kus tarbijad on kaugel. Vastavalt Eesti riiklikule arengukavale on praegust seisundit arvestades võimalik installeerida tuulegeneraatoreid 90-100MW ulatuses, kuid selle tagajärjel halveneks elektrisüsteemi talitluse kvalitatiiv. Tehniliselt saaks intalleerida ka 400-500MW ulatuses tuulegeneraatoreid, kuid see vajaks eelnevalt suurt investeeringut.
Kõige rohkem asub tuulegeneraatoreid Eestis idarannikul ning Saaremaa lõuna osas (Sõrve poolsaarel). Sisemaal on vaid kaks tuulegeneraatorit: üks Rakvere külje all ning teine Tartu külje all. Tuulegeneraatorid on Eestis vaid kahel saarel: Saaremaal 6 ning Ruhnul 1. 2018. aasta lõpu seisuga oli Eestis töös 139 elektrituulikut koguvõimsusega 309,96 MW. Kõige viimane tuulepark, mis Eestis loodi, oli 2016. aastal loodud kolme tuulikuga Tooma 2 tuulepark. 2018. aastal tootsid tuuelapargid kokku 590 GWh elektrienergiat, mis saadud andmetel moodustas 36% kogu taastuvenergia toodangust. Kuna tuuleolud olid antud aastal halvemad, siis kahanes tuuleenergia kogutoodang aastaga 12% ehk tuuleenergia kogutoodang 2018. aastal oli sama tasemel, mis aastal 2016.

Eesti on tuuleenergia arendamisel olnud tublisti üle Euroopa keskmise, kuid kindlasti peab ka arvestama piiridega. Mida suuremaks muutub tuulikute koguvõimsus, seda enam suurenevad kulutused tuulegeneraatorite energiasüsteemi toetamiseks. Samuti peab arvestama ka ümberoleva loodusega--tuulegeneraatorite tekitatud müra võib häirida loomi ja linde ning samuti rikuvad need ka meie maastiku üldpilti.

Mirelle Vainonen

allikad
http://www.tuuleenergia.ee/2010/06/eesti-energeetika-tulevikust/
https://www.google.com/maps/d/u/0/viewer?hl=en&ie=UTF8&hq&hnear=Estonia&msa=0&ll=58.608334%2C24.400634999999966&spn=2.672652%2C9.832764&z=7&mid=1FoEw0pq69Akj1d6X53-nqc0_u1o

Tooma 2 tuulepark

# data[].attributes.body
Taastuvenergiateks Eestis on tuuleenergia, päikeseenergia, bioenergia ja hüdroenergia.

Tuuleenergia :
Asudes Läänemere idakaldal, on Eesti lääneranniku keskmine aastane tuulekiirus 6-7 m/s, mistõttu on see piirkond tuuleenergia arendamiseks eriti perspektiivikas

Päikeseenergia :
Arvatust rohkem võiks Eestis kasutada ka päikeseenergiat, mille potentsiaali saab võrrelda Saksamaaga, kus aastane päikesest tulenev kiirguse hulk on vaid natukene suurem kui Eestis. Kui arvestada meie kliima madalamaid temperatuure, mis tõstavad paneelide efektiivsust, siis on energia tootlikkus sarnane. Arvestades, et Saksamaa on maailma üks enim päikesest energiat ammutav riik, siis on õigete poliitiliste otsuste korral võimalik ka Eestis arvestatav kogus energiat toota päikeseenergiast.

Bioenergia :
Eestis on piisavalt biomassi, et sellest saaks jätkusuutlikult toota vähemalt kolmandiku Eesti energiavajadusest.

Biogaasist on võimalik toota elektrit, soojust ja transpordikütuseid, kuid see on taastuvenergia allikas, mida on Eestis seni alahinnatud. Eesti Energiamajanduse Arengukava andmetel on võimalik Eestis toota piisavalt biogaasi, et sellega asendada kogu Venemaalt imporditav maagaas.

Biogaasist saab toota biometaani, mida saab kasutada mootorikütusena. Sellest kogusest saaks asendada suurusjärgus 30% imporditud vedelkütustest.

Kui soovida transpordisektorit 100% taastuvatele ning kodumaistele allikatele üle viia, siis peaks elektrisõidukite ja flex-fuel sisepõlemismootoritega sõidukite laialdasem kasutuselevõtt ning ühistranspordi arendamine olema prioriteetsed tegevused.

Hüdroenergia :
Hüdroenergia ressursside laiemat kasutuselevõttu Eestis ei prognoosita, kuna hüdroelektrijaamade arendamisega kaasnevad keskkonnaprobleemid. Eesti Energiamajanduse Arengukava koostamisel leiti, et Eestis on võimalik saavutada kuni 15 MW-ne hüdroenergia maht. Hüdroenergia alla kuuluvad seejuures ka pumphüdroakumulatsiooni jaamad, mis on energiasalvestamise seadmed, mida Eestis on võimalik rajada sügavale maapõue reservuaaridesse.

Bianca Vigand

http://www.taastuvenergeetika.ee/taastuvenergia-eestis/#1482065136293-0ea9767f-f12b

# data[].attributes.headline
Stabiilne energia ilma kasvuhoone gaasideta, aga kuidas?

# data[].attributes.subject
Stabiilne energia ilma kasvuhoone gaasideta, aga kuidas?

# data[].attributes.body
Lahendusviis, mida kasutavad põhjanaabrid on tuumaelektrijaam. Tuumaelektrijaam toimib aatomituuma lõhustumisest, mis avaldab suurel hulgal energiat, mis seejärel vette juhitakse, et see auruks ning auruga turbiini liikuma paneks, mis lubaks generaatoril töötada. Tuumaelektrijaam küll ei tooda kasvuhoonegaase, aga protsessi käigus tekib ülejäägiks radioktiivseid aineid, mis halval käsitlemisel ohustavad loodust. Tuumaelektrijaama ehitamise takistuseks on veel inimesed ise, nähtud on õnnetusi tuumaelektrijaamadega. Palju vastaseid tuumajaamadele tekkis 1986. aastal toimunud tuumaõnnetuse tõttu Tšornobõlis, mille tagajärjed jõudsid ka kaugele üle Ukraina piiride. Õnnetused saavad alati juhtuda, aga ajas edasi minnes on turvasüsteemid järjest arenenud ning oht on väiksemaks jäänud. Kui ehitada Eestisse tuumaelektrijaam, siis millal? Tõenäoliselt oleks mõtet oodata ära kuni uus generatsioon tuumaelektrijaamu arendatakse. Praegune arendusel käiv tuumaelektrijaamade generatsioon on väidetavalt välja töötatud 2030-2040 aastaks. Selle generatsiooni tuumaelektrijaamad suudaksid võrreldes eelnevate generatsioonidega 100 korda rohkem energiat saada samast kogusest ainest ning radioktiivsed ained kaotaksid radioktiivsuse paari sajandiga võrreldes eelneva aastatuhandega.

Henri Peterson

https://en.wikipedia.org/wiki/Generation_IV_reactor#Advantages_and_disadvantages

http://www.rak.edu.ee/opiobjektid/energia/tuumaelektrijaam.html

https://et.wikipedia.org/wiki/Tuumaelektrijaam
https://et.wikipedia.org/wiki/Loviisa_tuumaelektrija  (pilt)

# data[].attributes.headline
On meil võimalustki Eestis saada energiat Maa seest?

# data[].attributes.subject
On meil võimalustki Eestis saada energiat Maa seest?

# data[].attributes.body
Peamised geotermaalenergiat ehk Maa soojusenergiat tootvad riigid, USA, Uus-Meremaa, Island jm., toodavad seda tänu oma soodsale asukohale, laamade äärealadele. Saadud energiat kasutatakse enamasti spaades, kasvuhoonetes kui kuivatites, eriti kõrget temperatuuri on võimalik toota ka elektrienergiaks. Kuid ka riikidel, kel pole sedaviisi asukohaga vedanud on potensiaali kasutada Maa sisesoojust; näiteks soojuspumba abil - soojuspumba abil kantakse pealiskihtidesse või veekogudesse salvestunud päikeseenergia mööda jahedat väliskeskkonda küttesüsteemi. Naaberriigis Rootsi ei ole ole geotermilisi elektrijaamu, kuid näiteks Lõuna-Rootsis  Lundi linnas annab kaks geotermikal töötavat soojuskäitist
(20 ja 27 MW; rajatud 1985-86. a.) 30-40% linna tsentraalsest soojusvõrgust tarbitavast soojusenergiast. Puurkaevudest pumbatakse 800 m sügavuses olevat sooja (20o ) vett,  soojuspumpade abil viiakse tarbevesi 77 o C-ni.
Lõuna-Rootsi geoloogiline ehitus on sarnane Eesti maakoorele (pilt) - kristalsed kivimid on kaetud settekivimitega. Siiski, hetkel Eestis paiknevad soojuspumbad on liiga madalad (100-200 m), mis alluvad kergesti kergesti välistele mõjutustele. Kahjuks jääb sügavamate soojuspumpade rajamine tüütu bürokraatia ning suure rahalise kulu taha. maasoojuspumba kasutamise plussid on: maasoojuspumbasüsteem on keskkonnasõbralik; puuduvad visuaalselt häirivad elemendid; puudub põlemisprotsess; maasoojuspumbasüsteemi eluiga on pikk.

Marie Peterson

http://eprints.tktk.ee/1212/
http://geothermal.org.ee/
https://energiatalgud.ee/img_auth.php/6/60/Soesoo%2C_A._Eesti_geotermiline_potentsiaal.pdf (k.a. pilt)
https://vara.e-koolikott.ee/taxonomy/term/4036

# data[].attributes.headline
Fortum ostab Saksamaa ühe suurima energeetikafirma Uniperi enamusosaluse

# data[].attributes.subject
Fortum ostab Saksamaa ühe suurima energeetikafirma Uniperi enamusosaluse

# data[].attributes.body
Soome ja Rootsi energeetikafirma Fortum, millel kaks jaama ja kogu finantsteeninduskeskus asub Eestis, otsis märtsis 2020. aastal. Fortumil on hetkeseisuga 150 jaama üle terve maailma. Saksamaa ühe suurima energeetikafirma Uniperi enamusosaluse, milleks on 69,9%. Fortumi põhieesmärk on taastuvenergia kasutamise laiendamine ning teadvstamine. Suur osa Fortumi energia tuleb hakkepuidust ja hüdroenergiast, mis on ka Uniperi põhjus Fortumile suure osa müümisel. Firma juhatuse esimees sõnul “põlevkivil pole tulevikku, alustame elektripööret.” Fortumi sissemakse Uniperi enamusosaluse saamiseks oli oktoobris algselt 2,3 miljardit eurot ning nüüd märtsist 6,5 miljardit eurot. Tehingut on soovitud teha 2017. aastast, kuid hinnad turul olid siiani liiga kõrged ning hiljuti langes hind 8,5% võrra ning tehing tehti lõpuks ära. Samal ajal tegeleb firma Läti, Leedu, Poola ja Eesti jaamade ühismüügiga.

Elizabeth Samma

Allikad:
https://www.fortum.com/media/2020/03/fortum-closes-transaction-become-majority-owner-uniper
https://www.aripaev.ee/arvamused/2019/09/11/margo-kulaots-polevkivielektril-pole-tulevikku-alustame-energiapooret
Pp esitlus fortumi uuele töötajale (Fortumi töötajatele avatud arhiividest)

# data[].attributes.body
Kui poleks naftat kaoks seintelt värv, vannitoa põrandalt haihtuks vinüül, dušikardinat poleks. Kogu kosmeetika ja tualett-tarbed ühes pakenditega poleks enam olemas. Kuna šampoon ja seep on läinud, oleksid isikliku hügieeniga täbarad lood.

Sama saatus tabaks elatusvahendeid: arvuti, klaviatuur, printer, telefon ühtki neist poleks olemas, kui poleks naftast toodetud plastmasse. Kõik elektri- ja telefonijuhtmed oleks kaitseta. Neile, kelle tervis sõltub naftast sünteesitud ravimitest - näiteks suhkruhaiguse, kõrgvererõhu või depressiooni all kannatajatele - oleks nafta puudumine lausa eluohtlik.

Naftas annab meile lõpmatu hulga tööstuskaupu ja majatarbeid - värve, plastmasse, ravimeid, liime, määrde-, maitse- ja lõhnaaineid ning palju muud. Ometi ei pruugi see kõik enam kauaks nii jääda. Oleme asunud peale kütuste ise kasvatama ka keemiatööstuse toorainet.

Biomaterjalid, mis juba katavad osa meie bensiini- ja diiselkütusevajadusest, võivad üsna peatselt hakata asendama ka teisi naftasaadusi. Juurutamisel on uued biomassi töötlemise meetodid, mille kasutuselevõtt võimaldaks asendada senised traditsiooniliselt naftapõhised tooted. Need lahendused ühes uute komplekssete elamute kütmise ja transpordi korraldamise strateegiatega näitavad meile teed naftavabasse tulevikku.

Peaaegu 90 protsenti maa seest tulevast naftast läheb kütuseks, seega peab ükskõik milline naftast loobumise strateegia pakkuma eelkõige alternatiive just selles vallas. Osa energiaallikaid, nagu näiteks vesinik, tuumareaktsioon ja tuul, ei pea üleüldse olema süsinikupõhised.

Kokkuvõttes nafta on väga vajalik Eestis ja teistes riikides praegusel hetkel aga tulevikus on loodetavasti paremad kütuse varjendid ja muud vahendid, et naftat asendada.

Tristan Villomann
Allikad:
https://ekspress.delfi.ee/kuum/kas-naftat-on-uldse-vaja?id=27672611

# data[].attributes.headline
Kas loodussäästlik põlevkivi kaevandamine on võimalik?  

# data[].attributes.subject
Kas loodussäästlik põlevkivi kaevandamine on võimalik?  

# data[].attributes.body
Eestis on põlevkivi kaevandatud juba umbes 100 aastat. Selle aja jooksul on tehnoloogiad jõudsalt edasi arenenud, sealhulgas ka meie kaevandustehnoloogia. Praegu väärindatakse meie põlevkivi tõhusamalt kui kunagi varem. Meie teadmised on kõrgelt hinnatud üle kogu maailma. Kuid kas põlevkivi kaevandamine saab olema sama loodussõbralik kui Eestis üha enam kasutatavad taastuvad energiaallikad?

Eesti põhiline põlevkivi kaevandaja on Eesti Energia, kellel on hetkel kaks põlevkivi kaevandust. Üks nendest on Estonia allmaakaevandus ning teine Narva karjäär. Nende plaan muuta kaevandamine keskkonnasõbralikumaks koosneb paljudest erinevatest osadest.

Esimene nendest on muuta ka Narva karjäär allmaakaevanduseks ning kasutada seal kombainkaevandamise tehnoloogiat. Miks? Allmaakaevandus on loodussäästlikum ning sellepealset maapinda on võimalik kasutada ka kaevandamise ajal.

Praeguses Estonia kaevanduses on kasutusele võetud ainulaadne settebassein ja pumpla, tänu millele on taas maa peale pumbatav vesi palju puhtam. Kaevanduse mõõdistamiseks kasutatakse mehitamata roomikut Multiscope, mis alles hiljuti testis kaevanduses olevaid tugiposte, et nende peale oleks võimalik tulevikus rajada regiooni suurim päikeseelektrijaam. Lisaks levib osaliselt kaevanduses ka mobiilside. Siiski on Eesti Energia leidnud võimaluse, kuidas kasutada ära vanadest karjääridest maha jäänud maad.

Pealmaakaevandusdest ehk karjääridest alles jäänud aherainemäed tasandatakse ning sellele alale istutatakse mets. Viimane kasutatud kraav täitub aja jooksul veega ja seda saab kasutada ideaalselt veespordiks. Täpselt nii tehti suletud Aidu karjääriga.

Kuna põlevkivi kaevandamise kõrvalproduktina tekib ka palju lubjakivi, otsib Eesti Energia pidevalt uusi võimalusi selle kasutamiseks. Arendatakse koostööd erinevate ehitus- ja teedeehitusettevõtetega ning on saadud TalTechi kinnitus, et tekkiv lubjakivi sobib raud- ja maanteede ehitamiseks.

Kuigi põlevkivi kaevandamine ei saa olla kuigi keskkonnasõbralik on tähtis muuta see nii keskkonnasõbralikuks kui võimalik ja jätta endast maha Maa, kus saab tärgata uus elu.

Anette Merivee
Allikad: https://www.energia.ee/et/ettevottest/tehnoloogia/kaevandamine

# data[].attributes.attachment_link.title
Kukersiit ja konnatahvel, meie energia lugu - kaevandused

# data[].attributes.body
_ Energia hind mõjutab nii ettevõtjaid kui ka kodutarbijaid, kusjuures tootjale või müüjale tundub hind alati odav ning ostjale kallis. Energia hind sisaldub kõikide toodete ja teenuste hinnas ning mõjutab kõiki majandussektoreid. Energia hinna osatähtsuse kasv toodete maksumuses muudab tooted kallimaks või sunnib ettevõtjaid vähendama kasumit. Üldreeglina toimib siiski esimene variant. Kodutarbija on siinjuures kahekordse surve all. Toodete hinna kaudu mõjutavad teda nii äritarbija energiahind kui ka otsesed kulud. Kusjuures elektri ja gaasi puhul on need sundkulutused, mida üldjuhul ei saa tegemata jätta. Eesti elektri- ja gaasiturg toimivad praegu veel suures osas reguleeritud hindadega, mistõttu on need seni olnud suhteliselt madalad. Eesti gaasiturg on küll seadusandlikus mõttes avatud, kuid turul opereerib siiski valdavalt üks gaasiettevõtja. Vabaturu ehk turuhindadega elektriturg toimib alles lühikest aega ning hõlmab ainult 35% kogu turust. Siiski on hind sellest tulenevalt suurematele äritarbijatele tõusnud. Enamik eksperte on arvamusel, et 2013. aastast kogu ulatuses avanev energiaturg tõstab elektrienergia hinda oluliselt. Võrdluses Euroopa riikidega on elektri ja gaasi hinnad Eestis ühed odavamad. Vaatamata lõpphinna suhtelisele odavusele paistab Eesti aga silma hinnas sisalduva kõrge maksuosaga. Samuti on viimastel aastatel elektri ja gaasi hinnad kasvanud Eestis kiiremini kui enamikus Euroopa riikides.

Karl Kevin Raudsepp
allikad:
https://www.stat.ee/valjaanne-2011_eesti-statistika-kvartalikiri-4-11

# data[].attributes.body
soojusenergiat.eestis toodeti 1960-2010 aastatel on Eestis imporditava elektrienergia osakaal on üles alla kõikunud, 8,7% ja 0,8% vahel, aga 2015. aastal  tõusis imporditava elektrienergia osatähtsus 37,6%. Eesti suurimad elektrienergia tootjad Balti elektrijaam ja Eesti elektrijaam eest käivitati vastavalt 1959. ja 1969. aastal. Sellega kasvas elektrienergia tootmise maht pidevalt 1970. aastate keskpaigani ja kõikus aastani 1990 vahemikus 15 000 – 17 000 GWh. Alates 1991. aastast hakkas elektrienergia tootmine järsult langema ja vähenes aastaks 1993 umbes 2 korda 7993 GWh-ni. Seejärel kõikus tootmise maht vahemikus 7000 – 12 000 GWh aastas.Elektrienergia impordi maht ja osatähtsus Eestis oli suhteliselt väike – alla 10%, kuid 2010. aastatel tõusis see 20–37%-ni. Aastani 2002 imporditi elektrit Venemaalt, alates 2000. aastast Lätist ja Leedust ning 2008. aastast Soomest Estlingi elektrikaabli kaudu.. Elektrienergia netotootmine oli 2016. aastal 10 424 GWh, Eestis tarbiti 7664 GWh elektrienergiat.
Elektrienergia eksport oli 2016. aastal 5614 GWh ja impordiosatähtsus oli 25,5% ja tarbimise osatähtsus oli 54,7%.
Eestis toodeti 2016. aastal 9541 GWh soojusenergiat, millest tarbiti 8640 GWh ja tarbimise osatähtsus oli 90,6 %.

Martin Värton

# data[].attributes.body
Hetkel on Eesti peamine  energeetikaalane eesmärk saavutada energiasõltumatus kolmandatest riikidest, selle saavutamiseks on vaja suurendada põlevkivienergia osakaalu, kuid Euroopa Liidus kehtestatud saastekvootide tõttu ei ole see turul konkurentsivõimeline. Peale Vene fossiilsetest allikatest pärineva kütuse ostetakse sisse ka Valgevene tuumaenergiat ning Skandinaavia hüdroenergiat.

Sõltumatuse ning rohelisema energia poole püüdleva arengukavaga sobitub ainult Skandinaavia hüdroenergia, kuid selle turuhind ja saadavus oleneb loodusoludest. Hetkel tegeletakse põlevkivi kasutamise tõhusamaksmuutmisega, plaanis on rajada uus põlevkiviõlitehas, kuid siiski jäävad põlevkivi ja selle saadused fossiilkütuseks, mille põletamisega kaasnevad kasvuhoonegaasid.

Rohelise energia tootmisvõimalused on Eestis küllatki väikesed, nagu ka enamus Euroopas. Ning kuna päikesepaneelide, tuulikute, geotermiliste jaamade ning laineenergia on väga kapitalimahukas ettevõtmine ning ka tehniliselt keerukasl, siis lähiajal 100% roheenergiale lülituda pole võimalik. Samuti pole Eesti roheenergia tootmiseks ka just kõige ideaalsem koht, sest pilviseid päevi on palju, tuuled pole ülemäära tugevad ning suuri jõgesid, mis oleksid hüdroenergia efektiivseks tootmiseks sobilikud pole.

Jääb veel üle ka tuumaenergia, mille tootmine on väga vastuoluline, sest sellega kaasnevad suured keskkonnariskid. Kuid ometigi on see vastava tehnoloogia arenedes aina mõistlikum valik saavutamaks energeetilist sõltumatust ja vähendamaks kasvuhoonegaase.

Olenemata energiaallikast on tähtis ka selle kasutamist pidevalt efektiivsemaks muuta: soojustada hooneid paremini, muuta tehnikat ja sõiduvahendeid säästlikumaks, kasutada paremini ära ilmaolusid.
Tootmise ülekaalu ajal tuleks energiat salvestada võimalikult väikeste kadudega, kasutades näiteks hüdropumbajaamu.

Karl-Andres Parts

https://parnu.postimees.ee/427119/anto-raukas-mina-naiteks-ei-taha-enda-taskust-tasuda-populistlikku-taastuvenergia-maksu-ja-nuumata-tuuleenergia-edendajaid
https://www.toostusuudised.ee/uudised/2020/01/27/eesti-taastuvenergia-kogub-hoogu
https://novaator.err.ee/920550/moodulreaktori-arendaja-eestis-voiks-asendada-polevkivi-minituumajaam
https://novaator.err.ee/951444/rohelisest-elektrist-tuumajaamani-mis-on-mis-ja-mis-sobiks-eestile

# data[].attributes.headline
Päikeseenergia Eestis aina popim- Kas ehitada oma jaam?

# data[].attributes.subject
Päikeseenergia Eestis aina popim- Kas ehitada oma jaam?

# data[].attributes.body
Kogu Maal tarbitakse aastas umbes 21 000 000 GWh   elektrit, kuid päike toodab sellise energiahulga vähem kui tunniga ning sellise koguse elektri saamiseks piisaks, kui katta Eesti-suurune maa-ala päikesepaneelidega.
Eestis ongi huvi päikeseenergia vastu viimastel aastatel kiiresti tõusnud ning just sügiskuudel hakkavad inimesed mõtlema, et võiks paigaldada päikesepaneele. Näiteks eelmisel sügisel müüdi klientidele rohkem kui 1 MW mahus päikeseenergia "võtmed kätte" lahendusi.
Kliendid on näinud, et kasu saab nii keskkond kui ka isiklik rahakott, sest keskmise elektritarbimisega majaomanik viib aasta lõikes oma elektrikulu nulli ehk säästab 1000-1500 eurot aastas. Paneelide paigaldamises on eelisteks ka see, et kui enda tarbimisest jääb elektrit üle, siis saab seda võrku müüa kas naabritele või tagasi müüa ja  võrkumüüdud elektri eest makstakse taastuvenergiatoetust, mida kogutakse elektritarbijatelt.
Räägitakse, et Eestis pole paneelide jaoks piisavalt päikesekiirgust, kuid on tõestanud, et paneelid töötavad efektiivselt ka meie laiuskraadidel, sest aastane päikesekiirguse energiahulk on meil umbes sama suur kui Kesk-Saksamaal.
Järjest enam inimesi soetab päikesepaneele ka nii öelda pensionisambaks, sest sellise samba soetamine nõuab tunduvalt vähem algkapitali.
Neil kes jaama ehitada tahavad, tuleks kiirustada, sest 2020. aastal lõpeb taastuvenergiatoetuse maksmine. Erinevate lepingute sõlmimine võtab aega, ja mõistlik on sättida jaama ehitus talvisele perioodile, sest nii saab juba aprillis ja mais, kui jaama tootlikkus on õhu jaheduse ning päikese parema kaldenurga tõttu kõige suurem, oma investeeringust kasu lõigata.

Laura Helena Koppel

Allikad:
https://www.accelerista.com/uudis/innovatsioon/paikeseenergia-on-eestis-pop/
https://maaelu.postimees.ee/6684134/paikeseenergia-kasvatab-eestimaalaste-pensioniraha
https://smartecon.ee/paikeseenergia/

# data[].attributes.body
Päikeseenergia on Eestis osatähtsuselt kolmas taastuvenergia ressurss tuuleenergia ja biomassi järel ning see moodustas 2018. aastal 19% Eesti taastuvenergia tootmisvõimsusest. Eestis toodetakse päikeseenergiast elektrienergiat. Päikeseenergiast elektrienergia tootmine hakkas arenema 2000. Aastatel, kuid eriti kiire kasv oli aastal 2018, kui päikeseenergia tootmisvõimsus kuuekordistus. Sellise suure kasvu põhjuseks oli riiklikud toetused ning päikeseenergiajaamade rajamise odavnemine. Viimase 6-7 aasta jooksul on päikeseenergia osakaal väga suurelt tõusnud ja tootmisvõimsused on suurenenud sadades kordades. Vaatamata sellele, et Eesti asub suurel laiuskraadil ja päikesekiirguse hulk pole väga suur, pole Eestis päikeseenergia tootmine asjatu. Arvutuste järgi on Eestil ja Saksamaal sama suur päikesepaneelide tootmine ja Saksamaa on Euroopas päikesenergia tootmises üks esimesi. Kuigi Eesti saab vähem energiat päikeselt kui Saksamaa, tõstab keskmiselt madalam õhutemperatuur päikesepaneelide efektiivsust ja sellepärast on Saksamaa ja Eesti tootlikkus võrdne. 2018. aasta  keskel oli Eestis installeeritud kokku juba ligikaudu 1200 jaama ja 19 megavatti. Eestis on suurima päikesepargi võimsus 0,7MW ja keskmine päikeseelektrijaama võimsus on umbes 10kW. Enamus olemasolevaid päikesejaamu on võimsuselt alla 11 kW ning eelkõige on paigalduse eesmärgiks olnud oma võrgust tarbitava elektrienergia koguse vähendamine. Plaanimisjärgus on ka mõningad suuremad (kuni 30 MW) päikesepargid ning lähema 3-4 aasta jooksul võib installeeritud päikesepaneelide võimsus ulatuda kokku 50 megavatini.

Oliver Villomann

https://elering.ee/elektrituru-kasiraamat/5-taastuvenergeetika/54-taastuvenergia-toomisvoimalused-eestis-olemasolev
https://et.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4ikeseenergia_Eestis

# data[].attributes.body
Laineenergiat elektrienergiaks muundavaid generaatoreid on pikka aega nähtud ühe võimalusena, kuidas inimkonna süsiniku jalajälge oluliselt vähendada. Laine erineb mateeriast selle poolest, et see on puhas energia. Kui kivi viskamisel liigub mass ja temaga koos energia, siis laine liikumise puhul veemass ookeani pinnal liigub ju õige vähe ja see mis liigub, on energia. Mererand on tegelikult üks ülimalt energeetiline koht. Ta on auväärsel neljandal kohal energiatiheduse poolest vulkaanipursete, maavärinate ja asteroiditabamuste kõrval. Need esimesed kolm  tulevad meil ette väga harva.
Teoreetiliselt see energia, mis meile tuleb, alates Kalingradist kuni Eesti piirini Narva jões, on aasta keskmisena umbes 1500 megavatti. See on paar Eesti Energia suurte jaamade energiablokki. See oleks umbes üks kolmandik meil tarbitavast koguvõimsusest. Sellele vaatamata on Eesti Läänemere kontekstis pidevate edela ja põhja-loode tuulte tõttu heal positsioonil. Teoreetiliselt saaks Eesti ammutada aastas keskmiselt ühe gigavati jagu energiat. Praktikas on kasutatav energia hulk aga märgatavalt, isegi rohkem kui poole võrra väiksem, sest Looduskaitsealadele elektrijaama panna ei saa, laineenergiat kasutavate turbiinide keskkonnamõju on tuulegeneraatorite omast märgatavalt suurem: merelained hoiavad rannikut mudavabana, mis on praeguste ökosüsteemide säilitamiseks hädavajalik. Läänemere lainetusest ammutatava energia hulka vähendab lisaks kliima eripärad. Umbes 90 protsenti ajast on Soomere sõnul meri väga vaikne, 10 protsenti ajast tormine või mõõduka lainetusega ning erandlikel juhtudel ülimalt tormine. Kui me pöörame selle laineenergia juurde, siis selle ühe protsendi ajal tuleb kohale oluline osa kogu aastasest laineenergiast – jämedalt tuleb üks viiendik meie rannikule jõudvast laineenergiast kohale kahe päevaga. Kaasaegse tehnoloogia pole võimalik aga seda kätte saada. Samas on lainete kantav energia umbes üle poole aastast liiga nõrk, et seda eraldada saaks. Selle vältel rannikule jõudev energia moodustab kogu aastasest energiast alla protsendi.

Allikad: https://novaator.err.ee/254891/laanemerest-laineenergia-ammutamine-on-ebapraktiline

Gregor Harry Tuul

# data[].attributes.body
Elektriauto hind on võrreldes tava autodega märgatavalt kallim. Kallimaks teeb peamiselt selle kõrgtehnoloogiline aku, mis võib moodustada peaaegu poole auto maksumusest. Tänapäevastes elektriautodes kasutatakse liitium-ioon akusid. Hetke seisuga, on keskmine läbisõit nendel autodel 150 km. Aku laeb täiesti täis ennast 6-8 tunniga. Samas aga kiirlaadijaga, saab 20-30 min umbes 80% akust täis.
Akutoitega elektrisõidukeid käitatakse üksnes akus salvestatud elektri abil. Neid tuntakse ka kui puhtalt ja täielikult elektrilisi sõidukeid. Neid laetakse ühendades sõiduk välise elektriallikaga, milleks võib olla tavaline elektripistik, spetsiaalne laadimisseade või üks paljudest üle riigi leiduvatest avalikest laadimisjaamadest. Selline aku suudab salvestada ja taaskasutada ka auto pidurdamisel pidurite poolt toodetud energiat, mida nimetatakse regeneratiivpidurdamiseks. Sellised autod ei tooda summutitorust väljuvaid heitgaase. See on ka väga hea keskkonnale. samuti on elektriautodel odav sõidukulu. Nende laadimine ei ole eriti kulukas, 100 km sõidukulu on umbes 1,6€, mis võrreldes fossiilkütusega on olematu.

Siiski on eestis elektrimootoriga autodel ka miinuseid. Näiteks nende kõrge hind või võrdlemisi väike sõiduulatus. Samuti ka auto aku võimsuse vähenemine aastatega. Aku on küll võimalik välja vahetada, kuid see on üpriski kulukas. Meie kliimas on elektriakude võimsus talviti veelgi väiksem. Külm ei mõju Nendele hästi.
Kokkuvõtteks ei ole rahalisest poolest elektriauto omamine hetkel Eestis seda väärt. Tasu on siiski veidi liiga kõrge, võrreldes sellega, kui odavalt saad mõne tavalise sõiduautot. On inimesi, kelle ellu see auto sobiks aga ka perfektselt. Parim on see linnavahel sõitmiseks ja hea oleks ka kodulaadija.

Kaspar Helm
Allikad : https://elektriautod.ee/

# data[].attributes.body
Kõrge suremus, vajuv maapind, väljaränne, tervise probleemid - need on idavirumaalaste igapäevased probleemid, mis põlevkivitööstus endaga kaasa toob. Levinud on arvamus, eriti pealinlaste seas,  et idavirulased tahaksid  põlevkivikaevandustes töötada. Kuid tegelikult pole see nii. Kes tahaks töötada tingimustes, mis on eluohtlikud ja kahjustavad tervist? Kuid idavirulastel pole muud võimalust - see on ainuke valdkond Ida-Virumaal, millega saab teenida konkurentsivõimelist palka.

Narva-Jõesuu linnavalitsus andis 27.  märtsil loa uue Enefit282 põlevkiviõli tehase rajamiseks, mis lisaks keskkonnakahjulikkusele mõjutab ka idavirulaste tervist. Üheks tehase rajamise pooltargumendiks on Ida-Virumaa tööhõive kasv, luues väidetavalt 1000 uut töökohta. Kuid tegelikult on tegu kavala kommunikatsiooniga ning tegelikult on tõelised numbrid teised. Õlitehase keskkonnamõju strateegilise hindamise käigus selgus, et uus põlevkiviõlitehas looks maksimaalselt 125 püsivat töökohta, millest umbes pool on juba olemasolevad, seega ei edenda Enefit282 tehase ehitamine piirkonna tööhõivet.

Koos põlevkiviõlitehasega rajatakse ka eelrafineerimistehas, sest esimese toodang on ilma teiseta alla standardite ja teise jaoks ei ole piisavalt toorainet ilma esimeseta. Uute tehaste rajamine on nagu peaga vastu seina jooksmine. Milleks on vaja investeerida sadu miljoneid eurosid keskkonda saastavatesse tehastesse, mis kestavad heal juhul 10 aastat, tuues kaasa laialdase töökaotuse Ida-Virumaal, kui saaksime selle asemel tegeleda õiglase üleminekuga taastuvenergiale?

Võttes õppust Ida-Virumaale sarnastest olukordadest üle maailma, võib kindlalt õelda, et suurtööstust on võimalik ja mõistlik asendada paljude väiksematega, näiteks tuule- ja päiksepaneeliparkidega. Selge on, et üleminek taastuvenergiale ei käi üle öö, seepärast peaksime praegu tõsiselt mõtlema Eesti ja Ida-Virumaa energeetika tuleviku peale, pakudes välja ja rakendades keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid, mis tagavad idavirulastele õiglase sissetuleku ja tulevikuväljavaated.

Marta Huimerind

Kasutatud allikad: https://kliimadialoog.ee/oiglane-uleminek/

Mahajäetud tööstusalevik Viivikonna Ida-Virumaal
Allikas: Erakogu

# data[].attributes.body
Inimesed on aastate jooksul muutunud targemaks ning mõistnud, et energia tootmine peab muutuma keskkonnasäästlikumaks. Kuidas seda aga teha? Vastuseks sellele küsimusele on maagaas. Igal põlemisprotsessil eraldub süsihappegaasi, mis teeb keskkonnale ainult kahju. Maagaasi põletamisel eraldub samuti süsihappegaasi, kuid positiivne tegur on maagaasi puhul selle lihtne keemiline koostis, mis tagab keskkonda kahjustavate põlemisjääkide minimaalse tekkimise.  Maagaasi transport on samuti lihtne ning kahjustab keskkonda vähem võrreldes teiste energiaallikatega. Tänu maagaasi gaasilisele olekule transporditakse seda torude kaudu. Torutransport on hea nii majandusele kui ka keskkonnale. See on soodne  ja torude ehitus säästab maapinda ning gaasi transportimine ei tekita heitgaase ega häirivat müra.

Miks on maagaas veel kasulik? Enamik täiskasvanud inimestest omavad autot, millega nad igapäevaselt liiguvad ühest kohast teise. Autoga sõitmisel põleb kütus ning õhku eraldub taas kahjulikku süsihappegaasi. Siin tuleb appi maagaas. Paljud autod on nüüdseks tehtud nii, et peale tavalise kütuse, saab kasutada kütuseks maagaasi. Maagaasi kasutamine kütusena on mitmeid kordi soodsam ning keskkonnasäästlikum. Kui bensiiniga saab sõita 100 km 8 euro eest, siis maagaasiga läbid 100 km 4 euro eest. Seega on maagaas 2 korda soodsam. Aastate jooksul on Eestisse tekkinud palju Eesti Gaasi gaasitanklaid, mille abil on võimalik igaühel enda autosõit muuta keskkonnasõbralikumaks. Anna gaasi ja muuda Eesti puhtamaks!

Anett Allam
Allikad: https://www.gaas.ee/
https://www.google.com/search?q=maagaas+eesti+gaas&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=2ahUKEwit6bu2prXpAhUptYsKHTkVDsYQ_AUoAnoECBcQBA&biw=1366&bih=625#imgrc=_WAbu1SdNq6F6M

Eesti Gaasi gaasitankla

# data[].attributes.body
Tuumaenergeetika on valdkond, mille arengule pandi väga suuri lootusi, kuid toimunud avariide ja radioaktiivse reostuse pikaajalise iseloomu tõttu on ühiskonnas tekkinud sellele emotsionaalne vastuseis. Ometi on tuumaenergeetika praegu ainus energeetikaharu, mis fossiilsete kütuste lõppemisel suudab tagada ilmastikuoludest sõltumatu ööpäevaringse elektrivarustuse. Tähtis osa tuumaenergia abil elektri tootmises on ka kaasproduktina saadaval soojusel, mis võimaldaks meie linnasid kütta.

Peamisteks eelisteks tuumaenergia puhul on suur energiasaagis, s.o toodetud elektrienergiahulk hulk toormemassi kohta. Samuti on ka tagatud energiajulgeolek - kindel ja järjepidev energiatootmisviis. Tehnoloogia arenedes ka kasutatakse tuumkütust korduvalt - suureneb ressursisäästlikkus. Seevastu on peamisteks puudusteks radioaktiivsete jäätmete teke ning probleemid nende käitlemisega ja ladustmisega. Negatiivseks küljeks on ka selle energiaallikas (uraan), mis ei ole taastuv.

Kuigi tuumaenergia on alternatiivina kindlalt parem kui fossiilsed kütused, pole need loodussõbralikkust arvestades paremad kui tuule-, päikese- ja hüdroenergia. Kuna fossiilkütused ehk taastumatud energiaallikad pole igavesed ning sellise kasutusmahu juures, nagu seda on tänapäeval, lõppevad ka nende varud. Selleks ajaks peab olema juba uus/uued energiaallika(d). Kuna suurt rõhku on hakatud panema ka rohelisematele energialiikidele, siis selle jätkusuutlikkuse ja energiaandmise mahu arenedes jääb tuumaenergia eeldatavasti ajapikku tagaplaanile.

Kokkuvõttes, kui Eesti hakkab lähiaastatel riigisiseselt rõhku panema rohelisematele energialiikidele, siis tulevikus, kui põlevkivi otsas ja loodussõbralikumad alternatiivid olemas, ei pea eestlased muretsema tuumaenergia jäätmetele ning ei pea ka suuri makse maksma seoses Pariisi kliimaleppega.

Henri Smitke
Allikad:
https://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/31032/tuumaenergia_eelised_ja_puudused.html
https://keskkonnatehnika.ee/tuumaenergia-kas-eestile-on-vaja-tuumajaama/

# data[].attributes.body
Tesla on Ameerika firma, mis toodab päikesepaneele ja elektriautosi. Ettevõte Tesla Motors asutati aastal 2003. Tesla esimese mudeli Model S 85 (310 mJ) elektriline sõiduulatus on USA keskkonnaameti andmetel 426 km, suurem kui ühelgi teisel elektriautol uuringu tegemise ajal (2012). EPA andmetel on auto energiakulu 237,5 Wh/km (24 kWh/100 km), mis teeks selle kütusekuluks 2,64 l/100 km. Model S oli maailma müüduim pistikuühendusest laetav auto aastal 2015. Tesla Model S on saanud palju auhindu näiteks: 2013 World Green Car of the Year. Tesla autod on keskkonna säästlikud, moodsad, kiired ja väga turvalised sõitmiseks. Tesla uusim auto Tesla Roadster tuleb välja 2020. aasta lõpus. See on maailma kiireim tänava legaalne auto. See kiirendab 0-st 97 km/h 1,9 sekundiga. Auto võimaldab sõita ühe laadimisega üle 900 kilomeetri. Teslat võimaldab ka Eestisse tellida. Eestis, aga on populaarseim Bolt, mis kasutab süsinikuneutraalseid sõidukeid. Bolt toob linna rohkem elektrisõidukeid seal hulgas elektritõukerattad ja -autod. Bolt vähendab meie ökoloogilist jalajälge. Aastaks 2025 on Bolt säästnud 5 miljonit tonni süsihappegaasi heitegaasi. Väga vajalik on, et Eestis ja mujal riikides hakataks kasutama aina rohkem elektritooteid, mis säästaks meie keskkonda.

Gregor Gerretz
Allikad: https://bolt.eu/et/green/
https://www.tesla.com/roadster
https://et.wikipedia.org/wiki/Tesla_Model_S

# data[].attributes.headline
PÄIKESEPANEELID: energia tootmine kodus diivanil istudes.

# data[].attributes.subject
PÄIKESEPANEELID: energia tootmine kodus diivanil istudes.

# data[].attributes.body
Energia tootmine tehakse ainult lihtsamaks ja lihtsamaks tänapäeval. Sul on võimalik energiat toota sõna otseses mõttes kodust enda diivanilt. Selleks on sul vaja ainult paigutada enda katusele või hoovi päikesepaneelid. Päikesepaneelidega on sul võimalik toota 100% puhast taastuvat energiat, hoida kokku elektrikuludelt ja tõsta/kasvatada sellega enda kinnisvara väärtust. Selle tasuvusaeg on küll pikk, aga kui aeg kätte jõuab, teenid sa raha iga päikselise ilmaga, pane päikeseprillid lihtsalt ette ja naudi. Ning kui väga soovi siis osta endale paneele juurde ja hakka seda enda naabritele müüma, aga kui nemad ka seda ei taha siis on võimalik ülejäänud energia elektri võrku tagasi müüa. Päikeseenergia on kõige lihtsam ja parim viis energia tootmiseks, sest see ei jäta endast jälge maha ja seda on lõpmatu hulk. Aga sa ei saa loota alati sellele, sest pilvisel ilmal ei tooda sa mitte ühtegi vatti, seega see ei saa olla ainuke energiaallikas sul kodus. See on lihtsalt variant maailma paremaks muutmisel, sest sellega sa oled ikkagi eeskuju teistele. Tänu sellele, et me elame Eestis on meil päikeseenergia tootmisega eelis nt Lõuna-Euroopa riikide ees, kuna meil on stabiilne temperatuur siis on tootlikus kõrgem. Seega valige päikeseenergia, sest see toob naeru teie näole nagu päikenegi.
https://www.energia.ee/era/taastuvenergia/paikesepaneelid
Mathias Tempel

# data[].attributes.headline
Tuuleenergia - Euroopa suurim jõuallikas?

# data[].attributes.subject
Tuuleenergia - Euroopa suurim jõuallikas?

# data[].attributes.body
Viimaste aastate jooksul on tuuleenergia kasutamine suurenenud märkimisväärselt ning ennustatakse, et aastaks 2030 on sellest saamas Euroopa suurim jõuallikas, möödudes ka kivisöe-, tuuma- ja gaasielektrist. Juba 2017. a moodustas tuuleenergia üle veerandi ehk 37% kogu Euroopa Liidus toodetud taastuvenergiast.

Suur põhjus tuuleenergia massilisel kasutamisel on see, et see on taastuv ning ka mitte väga kahjulik keskkonnale. Hetkel on toodud välja kahjulikuks faktoriks müra, mis piirab inimeste elamist tuuleparkide läheduses ehk see kulutab lihtsalt tohutult maad. Seega on tuuleenergia kasutus suurem riikides, mis on suuremad ja kus on soodsam pind tuuleparkide loomiseks ning,kus on paremad looduslikud tingimused.

Ka Eesti on võtnud eesmärgiks suurendada taastuvenergia tootmise osakaalu 2020. aastaks 25 protsendini ja 2030. aastaks 50 protsendini lõpptarbimisest. Sellest hoolimata ei soovita luua juurde väga tuuleparke ning kehtestati isegi ka tuuleenergeetika arendamise sisuline peatus.

Sellises olukorras ei saa, aga vältida tuuleenergia tarbimise kasvamist. Tuulenergeetika arendamise seiskumine paneb ka ohtu ettevõtjad, kes sellega tegelevad. Ettevõtjad sõnavad, et Eestil oleks hea võimalus pakkuda tuuleenergia valdkonda tööd inimestele, kes varem töötasid põlevkivi valdkonnas ning saaks luua ühtselt puhtama tuleviku. Nende kahjuks pole selline asi aga võimalik.

Kindlasti on tuuleenergial Euroopa pildis suur tulevik, kuid Eestis ei ole see ilmselt kunagi kõige kasutatavam energiaallikas, sest Eesti on lihtsalt liiga väike riik ja ka vähesed tuulepargid tekitavad muule elule suured takistused.

Nora Liisa Suislepp
Allikad:
http://www.tuuleliit.ee/ule-30-tuuleenergia-ettevotte-soovivad-valitsusega-labiraakimisi/
https://energiatalgud.ee/index.php/Tuuleenergia_ressurss?menu-48
https://blog.stat.ee/2019/06/14/tuuleenergia-kogub-tuure/

# data[].attributes.body
Aastaks 2020 on Eesti lubanud täita eesmärgi, et taastuvenergia moodustab riigi energiatarbimisest 25%. Selle täitmiseks rajatakse hoogsalt tuuleparke, kasutatakse rohkem päikesepaneele ka eraisikutena. Kuigi Eesti ei ole selle jaoks just parim koht, siin ei ole palju kiire voolulisi ja tugevaid jõgesid, päike ei paista enamus aastast ja intensiivsem on pigem suve perioodil. Õnneks on Eestis palju rannikut, kuhu saab rajada ja on juba rajatud tuuleparke, mis töötava. Kokku on Eestis 2018.aasta seisuga 139 töötavat tuulikut, praeguseks on neid ilmselt juba juurde ehitatud.

Samuti oli plaanitud 2020.aastaks, et 10% kütusest oleks taastuvkütus ja tuleks laialdasemale kasutusele võtta biometaan. Biometaani tootmise käivitumine toob gaasiturule juurde uue kohalikul toorainel põhineva varustusallika ja avab gaasitarbimise osas transpordisektoris uue valdkonna, mis arendab siinset energeetikat palju.

Kuigi Eesti on Euroopa Liidu riikide seas energia impordist kõige vähem sõltuv riik. Tänu põlevkivi ja järjest enam ka taastuvate kütuste kasutamisele suudame suures ulatuses ise oma riigi energiavajadust rahuldada. Samuti on ehituses Balti riike ja Soomet ühendav gaasitoru Balticconnector, mis valmib täielikult 2020.aasta lõpuks. Ning Leedu ja Poola vaheline gaasitoru, mis valmib 2023.aastaks. Veel on plaanis suurendada oma enegria sõltumatust teistest riikidest. Samuti ehitakse juba praegu soojusthoidvamaid maju, eelistatakse ühistrantsporti ja elektriautosid tavalistele autodele ja rajatakse taastuvenergia tootmiseks ehitisi, et suurendada energiasäästlikust ja selle mõistlikku kasutamist.
Eva Värton
Allikad:
https://elering.ee/taastuvenergia
https://mkm.ee/et/tegevused-eesmargid/energeetika

# data[].attributes.headline
Biomassi energia, Eesti taastuvenergia juht

# data[].attributes.subject
Biomassi energia, Eesti taastuvenergia juht

# data[].attributes.body
Kõigile on selge, et energia tootmine peab muutuma keskkonna sõbralikumaks. Selle poole on maailmas paljud püüelnud, nii ka Eestis. 90% Eesti taastuvenergiast moodustab biomassist toodetud energia. Eestis kasutatav biomassi energia on kodumaine, seda saab toota metsatööstuse ülejääkidest, energiavõsast, kõrstaimedest (näiteks pilliroog), rapsist saab toota bioõli ja söödaviljast bioetanooli. Enamus Eestis toodetud bioenergiast läheb soojusenergiaks, aga toodetakse ka biokütuseid, mida kasutatakse transpordi valdkonnast. Biomassist saab energiat toota kas seda otseselt põletades või biogaasiks kääritades.

Biomassi energia moodustab nii suure osa Eesti taastuvenergiast, sest selle tootmine on võrreldes teiste taastuvenergia tootmisega küllaltki odav. Siiski on ka see taastuvenergia väga kallis ja tarbijatel tuleb kõvasti peale maksta, et nendest allikatest energia tootmine konkurentsivõimeliseks muuta.

Lisaks biomassi energia keskkonnasõbralikkusele, on ka sellest allikast energia tootmine majanduslikult põhjendatud, see vähendab riigi sõltuvust fossiilkütuseid importivatsest riikidest ja vähendab kulutusi importkütustele.

Eesti on võtnud eesmärgiks hiljemalt 2030. aastaks toota 80% soojusenergiast taastuvatsest energiaallikatest ja bioenergial on selles väga suur roll. Bioenergia tootmine aitaks efektiivsemalt kasutada hetkel kasutuna seisvaid maad. Lisaks soodustab puitmaterjali varumine hooldusraiete läbiviimist, mis omakorda parandab metsade kvaliteeti. Energia tootmine biomassis aitaks kaasa maaelu arengule, luues mitmeid uusi töökohti piirkondadesse, mis asuvad keskustest eemal.

Biomassist toodetud energial on nii Eesti kui ka maailma energeetikas suur tulevik.

Triin Kaur
Allikad:
http://empl.ee/eesti-energia-odavaimat-taastuvelektrit-saab-biomassi-abil-pealinn/
https://www.aripaev.ee/arvamused/2019/01/25/mihkel-annus-eesti-taastuvenergiat-veab-biomass
https://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+IM-PRESS+20060321IPR06580+ET+DOC+PDF+V0//ET&language=ET

Rohtsest biomassist energiatootmine Matsalus:

# data[].attributes.headline
Elektritõukerattad - Kas odav liikumiseviis või mõttetu raharaiskamine ?

# data[].attributes.subject
Elektritõukerattad - Kas odav liikumiseviis või mõttetu raharaiskamine ?

# data[].attributes.body
Kui soojal kevadhommikul passides hakkab igav ,  siis on viimane aeg soetada mugav ja kiire tõukeratas, millega mugavalt ja kiirelt läbi linna tuhiseda, ilma et peaks suuremate rahvahulkadega kokku puutumise pärast muretsema. Tänapäeva moodsatel tõuksidel on peal elektrimootor, mis teeb kogu töö sinu eest ära.

Eestis on elektritõukerattad väga mugav ja soodne liikumisviis. Lisaks on elektritõukerattad mugavamad ja kompaktsemad,  sest neid on lihtne kokku panna, et minna lifti või kontorisse.  Samuti on palju valikuid, milline sõiduriist valida. Väiksema ja odavam sõiduriist on aeglasem (kuni 25 km/h) ja aku kestab vähem, kuid samas on kergem ning laeb kiiremini. Suuremad sõiduriistad on kiiremad ( kuni 25 km/h) ja aku kestab kauem ( kuni 35 km).

Kas soetada endale ka selline? Seda on mõtet soetada endale siis, kui sa läbid igapäevaselt 2-4 km  vahemaasid, sest pikema distantsiga ei tasu need end ära. Laadimisega on eriti mugav kui sa rendid mingilt firmalt, sest siis saad sa selle jätta kuskile laadima järgmise kasutaja jaoks. Kui soetad endale, siis oleks vajalik kodulaadija, mis on veel ekstra tasu lisaks 350€ sõiduriistale.

Kokkuvõtteks
Kindlasti oleks parem, kui paljud kasutaksid ühiskasutuses olevaid sõiduriiste, sest see on ühiskonnale kasulikum. Tõukerataste lühikese eluea tõttu paiskub sõidukilomeetri kohta õhku poole võrra vähem CO2, kui sama vahemaa autoga läbimisel.

Marten Henrik Kelement
https://www.euronics.ee/uudised/22632/elektritoukeratas-on-mobiilne-ja-mugav-linnasoiduk
https://www.postimees.ee/6951043/5-1-praktilist-pohjust-miks-elektriline-toukeratas-on-kasulik

# data[].attributes.body
Energiasõltuvus on olukord, kus üks riik impordib teiselt teatud energiaressurse, kuna tal endal neid ei ole või puudub võimekus nende tootmiseks, mistõttu ta sõltub kas täielikult või osaliselt teisest riigist. Selline olukord mõjutab suuresti rahvusvahelist poliitikat, näiteks sõltlasriigid ei taha oma varustajaga tülli minna ja seetõttu suhtuvad temasse leebemalt. Ka kriisiolukorras, kus import ei ole näiteks võimalik, ei saa riik endale vajamineva energiahulga tootmisega hakkama.

Näiteks Euroopa Liit impordib 55% oma kasutatavast energiast, peamiseks varustajaks on Venemaa, kes ekspordib Euroopasse naftat, gaasi ja tahkeid kütuseid. Eesti on aga energiasõltuvuse koha pealt paremas olukorras - me impordime 25% oma kasutatavast energiast, üle poole vähem kui EU tervikuna. Peamised impordiartiklid on maagaas, kütteõli, diislikütus ja autobensiin. Kuna neid maavarasid Eestis ei leidu, impordime neid peamiselt Venemaalt.

Ideaalis on muidugi riik energeetiliselt iseseisev - ei ole vaja energiat sisse osta, ka hädaolukorras saab riik ennast ise toetada. Sellise olukorra saavutamine on aga väga keeruline. Peamine energiaressurss Eestis on meie oma põlevkivi, mille kasutamist tahetakse aga keskkonna säästmise eesmärgil piirata. Põlevkivi kasutamise vähendamist tuleks aga kompenseerida mõne muu energiaallikaga, mis võib vabalt olla mõni impordiartikkel, mis aga omakorda suurendaks Eesti energiasõltuvust. Kui aga suurendada kohapeal toodetava taastuvenergia (näiteks tuule-, vee- või päikeseenergia) kasutamist, saaksime me vältida energiasõltuvust.

Fakt on kahjuks see, et teatud kohalike maavarade (maagaas, nafta) puudumise tõttu on täielik energeetiline iseseisvus Eestis helesinine unistus. Selleks peaksime suutma imporditud energiahulga tasa teha kas taastuv- või muude energiaallikatega, mis on tänapäeval veel keeruline ja kallis.
Leelo Mikk
Allikad:
https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Energy_production_and_imports/et#EL_ja_selle_liikmesriigid_on_k.C3.B5ik_energia_netoimportijad
TV. lk 76 1. ülesande diagramm.

Joonis: Gaasijuhtme Nord Stream gaasijuhe.

# data[].attributes.body
Eesti kuulub keskmise äravoolu poolest 1 km2 kohta (250 000 m3 aastas) ning ka ühe elaniku kohta (8000 m3 aastas) võrdlemisi veerikkasse piirkonda. Sellest hoolimata on Eesti hüdroenergeetiline potentsiaal tagasihoidlik. Peamisteks probleemideks on suuremate veevarude killustatus veevaesemateks  ning väiksemateks jõgedeks, Narva jõgi välja arvatud, ja Eesti valdavalt tasane pinnamood.Nende takistuste tõttu on hüdroenergia tootlikkus ning osakaal taastuvenergiaressursside hulgas väga väike.

Eestis praegu töötavate hüdroelektrijaamade koguvõimsus on hetkel umbes 9 megavatti, kuid teoreetiliseks potentsiaaliks on hinnatud kuni 30 megavatti, millest kasutatav oleks kahjuks reaalselt ligikaudu 10 megavatti. Eesti jõgedel leidub sobivaid jõuastmeid uute elektrijaamade rajamiseks, kuid rajatud elektrijaamad hakkaksid ära tasuma alles kaugemas tulevikus ning hüdroenergia väikse osakaalu tõttu ei ole tõenäoline, et neid rajatakse.

Peamisteks eelisteks hüdroenergia puhul on hüdroenergia taastuvus ning puhtus energiaallikana, hästi väljaarendatud tehnoloogia (lihtsad, pika tööajaga ning kindlad jaamad), ressursside mitteraiskamine (vesi ei kulu hüdroelektrijaama läbides), peaaegu täielik automatiseeritus,  vee energia omahinna inflatsioonile mitte väga suur allumine ning ehitustööde lihtsus. Seevastu on peamisteks puudusteks energiaressursside piiratus, eriinvesteeringute suurus, energia tootlikkuse sõltumine ilmastikust ning veehulgast, kõrged tootmiskulud, mistõttu esinevad rahastamisprobleemid, ja veehoidlate teadmata, enamjaolt kahjulik, mõju ümbritsevale looduskeskkonnale.

Kokkuvõtteks on Eestis hüdroenergial väga väike osakaal  muude energiaressursside hulgas, kuid hüdroenergia pakub võrdlemisi stabiilset energiat ning on üks lihtsamaid ning puhtamaid elektri tootmise viise.

Tristan Šaraškin
Allikad:
https://www.energiatalgud.ee/index.php/H%C3%BCdroenergia_ressurss?menu-49
https://www.enefitgreen.ee/et/energia-tootmine

# data[].attributes.headline
Kas uus plaanitav õlitehas on kooskõlas kliimaeesmärkidega?

# data[].attributes.subject
Kas uus plaanitav õlitehas on kooskõlas kliimaeesmärkidega?

# data[].attributes.body
Kas uus plaanitav õlitehas on kooskõlas kliimaeesmärkidega?
Valitsus otsustas anda Eesti Energiale 125 miljonit eurot, et riiklik energiafirma saaks ehitada uue, pea 300 miljonit eurot maksva põlevkiviõlitehase.
Vedelkütuse tootmine aitab investeerida ka taastuvenergiasse, aga kas see ei lähe vastuollu kliimaambitsioonidega?
Miks on Eesti Energia asunud rajama uut Enefit280 õlitehast? Enefit on teadaolevalt madalaima omahinnaga ning efektiivseim ja väikseima keskkonnamõjuga tööstuslikult tõestatud põlevkivi väärindamise tehnoloogiaga maailmas, kus toimub põlevkiviõli, gaasi ja elektri koostootmine ühes protsessis. Sel moel saadakse Enefiti tehnoloogia abil maavarast kätte enam kui 80% selles sisalduvast energiast.
Enefit toodab poolkoksist elektrit tehase enda tarbeks ning lisaks võrku mahus, mis vastab kuni 70 000 leibkonna aastasele tarbele.
Ainuke jääkprodukt, mis Enefit tehnoloogia puhul tootmisprotsessis jääb, on põlevkivituhk, mille puhul on tegemist tegelikult ehituse ja põllumajanduse toorainega ning seda kvalifitseeritakse käesolevast aastast tavajäätmena.
Unikaalne tehnoloogia
Eesti inseneride loodud unikaalne Enefit tehnoloogia võimaldab efektiivselt ära kasutada kogu kaevandatud põlevkivi ning töödelda õliks vanarehvid ning perspektiivis ka plastjäätmed ja jääkõlid. See muudab Enefit tehnoloogia oluliste keskkonnaprobleemide lahendajaks nende jäätmete puhul, millele ei ole head taaskasutust seni suudetud leida.
Uus põlevkiviõlitehas võimaldab ära kasutada ka Estonia kaevanduse ja Narva karjääri jääkvaru, mis ulatuvad ca 250 miljoni tonnini. On tõhus ja keskkonna ning riigi kui põlevkivivaru omaniku suhtes vastutustundlik see põlevkivivaru otstarbekalt ja võrreldes senise kasutusega keskkonnasõbralikult ära kasutada.
Põlevkivist õli, gaasi ja elektri koostootmine on oluliselt energiaefektiivsem kui põlevkivi otsepõletamine elektriks, mis läheb kokku nii riigi energiamajanduse arengukavaga kui kliimapoliitika eesmärkidega. Tegu on põlevkivitööstuse transformatsiooniga, kus minnakse põlevkivi otsepõletamiselt üle õli, gaasi ja elektri koostootmisele.
Seega ei ole see vastuolus kliimaabitsioonidega, see on pikaajaline ja strateegiline investeering, millega väärindadakse Eesti olulisimat maavara, luuakse uusi töökohti (ligi 500 otsest ja kaudset töökohta)  ja säästetakse senisest rohkem looduskeskkonda.
Eesti on Euroopas üks väheseid riike, kel on võimekus vedelkütuseid ise toota ning see on suur väärtus.

https://veebiakadeemia.ee/puramiidi-tipus/polevkivitehnoloogia-enefit/enefit/
https://www.google.com/search?q=enefit&rlz=1C1GGRV_enEE762EE765&tbm=isch&source=iu&ictx=1&fir=9Az4f1iIJWtwkM%253A%252CmUvA-fzBGna-BM%252C%252Fm%252F0kqjbz&vet=1&usg=AI4_-kQmqvJ1ug3-XGySTg1GVoUc6QzXsQ&sa=X&ved=2ahUKEwjQku-lybLpAhUMxosKHdpNC4kQ_B0wCnoECAsQAw#imgrc=9Az4f1iIJWtwkM&imgdii=XSJlUUTcieT0SM
https://arileht.delfi.ee/news/uudised/eesti-energia-juhatuse-liige-olitehas-tuleb-vedelkutuse-tootmine-aitab-investeerida-ka-taastuvenergiasse?id=89497357

Anette Oper

Enefit uue tootmishoone ehitus

# data[].attributes.headline
Prügiplast: muudame õlitootmise efektiivsemaks 

# data[].attributes.subject
Prügiplast: muudame õlitootmise efektiivsemaks 

# data[].attributes.body
Eesti Energia ja TTÜ koostööl üritatakse leida moodus,kuidas prügiplasti õlitootmisel kasutada. Kõlbmatud jäätmed soovitakse ümbertöödelda väärtuslikuks vedelkütuseks.

Margus Valsi sõnul võimaldab Enerfiti tehnoloogia muuta Ida-Virumaa oluliseks tegijaks keskkonnaprobleemide lahendamisel. Plasti kasutamine õlitootmisel võimaldaks aastas keskkonnasõbralikult taaskasutada vähemalt 80 000 tonni jäätmeid. Sellega vähendataks omakorda ka CO2 emissiooni ja tõstetaks vedelkütuste kvaliteeti.

Taaskasutamatute jäätmete töötlemine on ka oluliselt efektiivsem kui põlevkivi kasutamine, sest praeguste andmete põhjal on ühest tonnist plastist võimalik saada umbes viis korda rohkem õli kui põlevkivist. Mistõttu tekib ka vähem tahkeid jääke ja teisi heiteid ning paraneb vedelkütuse kvaliteet ja ka toodete turustamine muutub lihtsamaks.

2021.aastal kavatsetakse alustada laborikatsete, mis viidaks läbi TTÜ Virumaa kolledži põlevkivi kompetentsikeskuse poolt. Sealt edasi plaanitakse katseid piloseadmetel ja õlitehastes. Tootmise plaanipärane algus oleks 2024.aastal.

Tänu Eesti ainulaadsele põlevkivialasele oskusteavele ja tootmistehniloogiale, oleme üks hinnatumatest partneritest maailmas. Teadlaste ja energeetikaettevõtete tihe koostöö on viinud valdkonda aastakümnete jooksul pidevalt edasi.

Mis muudab selle projekti aga nii innovatiivseks, on see, et varem saime kasutada ära vaid ladestamisele või põletamisele minevad jäätmed, kuid töötlemisele võib minna ka sorteerimata jäätmeplastisegu. Seejuures kaob ära vajadus jäätmete sorteerimiseks ja pesemiseks.

Seega oleks jäätmete sidumine õlitehastega kasulik nii keskkonnale, tootmisele kui ka turusdamisle ning selle juures paraneks oluliselt ka õli kvaliteet.

Alexandra Elo
Allikas: https://majandus24.postimees.ee/6972915/eesti-energia-soovib-prugiplasti-vedelkutusteks-toodelda

# data[].attributes.body
Põlevkivi on praegu Eestis tuline teema. Põlevkivi vaadatakse kui midagi, mis hoiab meie majandust üleval ja on vajalik, kuid nähakse selles ka palju miinuseid. Põlevkivi ise on settekivim, Eestis leidub kahte liiki põlevkivi, mõlemad on pärit Ordoviitsiumi ajastust. Põlevkivi jääb kütteväärtuse ja muude omaduste poolest kivisöele ja naftale alla, kuid seda leidub Eestis palju. Eesti põlevkivitööstus on üks suuremaid tööstusharusid Eestis. Põlevkivitööstus annab umbes neli protsenti Eesti sisemajanduse kogutoodangust ning  Eesti põlevkivitööstus on  üks maailma arenenumaid ning siinseid põlevkivitehnoloogiaid on püütud ka eksportida. Aastal 2012 oli põlevkivi kaheksakümmend viis protsenti Eesti elektritoodangust.

Põlevkivi miinusteks võib olla halb mõju meie keskkonnale. Põlevkivi kaevandamiseks on vaja põhjavett ära juhtida ning selle tagajärjel põhjavee tase alaneb ja selle keemiline koostis muutub: vee kvaliteet halveneb.  Keila-Kukruse põhjaveekiht on alanenud kuni kakskümmend meetrit. Kaevandamine põhjustab ka pindmistest veekihtidest toituvate salvkaevude kuivamist. Osadel aladel on toimunud täielik kuivenemine (Nabala-Rakvere veekiht).

Põlevkivi põlemisel tekib ka väga suur kogus tuhka. Iga aasta tekib Eesti elektrijaamades kuus tonni tuhka ning sellest kasutatakse ära vaid mõni protsent.

Järelduseks näeme, et põlevkivi on Eestile väga tähtis, ning temale toetudes kahjustatakse ilusat loodust. Põlevkivi tootmist ja ka kaevandamist ei ole võimalik koheselt lõpetada. Kuna temal on nii suur tähtsus, peaks leidma talle õige asendaja ja siis vähendama.
Jakob Eduard Laul

# data[].attributes.body
Kirjuta siia tekst ja lisa illustratsioon!
Ära unusta oma nime!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liitu meiega teel tuleviku poole

Enefit VOLTi nime all toovad Eesti Energia ja Elektrilevi elektriautode omanikeni kogu Eestit katva kiirlaadimisvõrgustiku ning peagi ka koduste ja ettevõttetele mõeldud elektriautode laadimislahendused, et muuta elektriauto kasutamine võimalikult mugavaks.

Elektriauto on keskkonnasõbralikum valik ning ka soodsam sinu rahakotile. Ühendame jõud, et anda panus transpordivaldkonna CO ₂ heitmete vähendamisse!

# data[].attributes.attachment_link.description
Enefit VOLTi nime all toovad Eesti Energia ja Elektrilevi elektriautode omanikeni kogu Eestit katva kiirlaadimisvõrgustiku ning peagi ka koduste ja ettevõttetele mõeldud elektriautode laadimislahendused, et muuta elektriauto kasutamine võimalikult mugavaks. Elektriauto on keskkonnasõbralikum valik ning ka soodsam sinu rahakotile. Ühendame jõud, et anda panus transpordivaldkonna CO 2 heitmete vähendamisse!

# data[].attributes.headline
Taastuvenergia Eestis: kas kauge unistus või käegakatsutav reaalsus?

# data[].attributes.subject
Taastuvenergia Eestis: kas kauge unistus või käegakatsutav reaalsus?

# data[].attributes.body
Enefit Greeni aprillikuu taastuvenergia toodang kasvas eelmise aastaga võrreldes 44%. Ettevõte tootis 122 GWh elektrit, millest jaguks aastaks ligi 40 000 majapidamise keskmise energiakulu katmiseks. Suurema osa energiast, 104 GWh, tootsid Enefit Greeni tuulepargid. Juhatuse esimehe sõnul seisnes hea toodangutulemus aprillikuu tugevas tuules ja tuuleparkide töökindluses. Ülejäänud 18 GWh toodeti Eestis ja Poolas asuvates päikeseparkides, Iru, Paide, Valka ja Broceni koostootmisjaamades ja Keila-Joa hüdroelektrijaamas. Nagu mujal maailmas, on ka Eestis hakatud arendama rohelist ehk keskkonnasäästlikku taastuvenergiat. Eestis pannakse enim ootusi tuuleenergiale, aga ära tasub nimetada ka vee-energia ja biogaas. Samuti toodetakse mõnedel prügimägedel prügilagaasi ja põletatakse ka olmejäätmeid. Tuulepargid võivad olla väga erinevate võimsustega. Eesti tuuleparkides on 2018. a seisuga 139 tuulikut ning suurimad on Narva ja Paldiski tuulepargid, kus kummaski on 18 tuulikut. Viimastel aastatel on hakatud püstitama väiketuulikuid, et varustada elektriga ka kodumajapidamisi või põllumajandushoonete komplekse.  Eesti on tuulikute koguvõimsuselt Euroopas 21. kohal, kui aga arvestada võimsust elaniku kohta, siis lausa 7. kohal. 2018. a moodustas tuuleparkide elektrienergia toodang (590 GWh) 36% taastuvenergia kogutoodangust ja 4,8% kogu elektrienergia aastasest toodangust. Tuuleenergia osatähtsus on aastatega kasvanud: 2005. aastal oli see 0,5%, aga 2012. a juba peaaegu 4,3% ning praegu 4,8%. Kuigi viimastel aastatel on näha taastuvenergiate osakaalu kasvu, siis võib öelda, et see pole kindlasti mitte piisav. Praegused meetmed ei suuda tekitada kuigi märgatavat muutust ning keskkonnakahjulike energiaallikate kasutus on jätkuvalt töös.

Hanna Kübard
Allikad: https://arileht.delfi.ee/news/uudised/enefit-greeni-taastuvelektri-toodang-kasvas-aastaga-44?id=89845597
http://www.tuuleenergia.ee/about/statistika/olemasolev/
http://www.tuuleenergia.ee/about/statistika/