# data[].attributes.headline
План виховної роботи класного керівника

# data[].attributes.subject
План виховної роботи класного керівника

# data[].attributes.attachment_link.title
план виховної роботи класного керівника

# data[].attributes.headline
Планування виховної роботи в школі

# data[].attributes.subject
Планування виховної роботи в школі

# data[].attributes.attachment_link.title
планування виховної роботи

# data[].attributes.headline
Концепція виховної роботи

# data[].attributes.subject
Концепція виховної роботи

# data[].attributes.body
(Приклад, взято з інтернету)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
СХВАЛЕНО

Протокол засідання

педагогічної ради Комунального закладу вищої освіти Київської обласної ради "Білоцерківський гуманітарно-педагогічний коледж"

29 серпня 2019 року № 10

ЗАТВЕРДЖЕНО

Наказ Комунального закладу вищої освіти Київської обласної ради "Білоцерківський гуманітарно-педагогічний коледж"

30 серпня 2019 року № 110

КОНЦЕПЦІЯ ВИХОВНОЇ РОБОТИ КОМУНАЛЬНОГО ЗАКЛАДУ ВИЩОЇ ОСВІТИ КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ "БІЛОЦЕРКІВСЬКИЙ ГУМАНІТАРНО-ПЕДАГОГІЧНИЙ КОЛЕДЖ" 1.1. Пріоритетність виховної роботи в системі підготовки національних педагогічних кадрів
Політичні та соціальні процеси, що відбуваються в Україні і спрямовані на утвердження незалежності Української держави, демократичних засад її розвитку,
а також глобальні перетворення в освітній галузі вимагають докорінної модернізації виховної роботи у закладі вищої освіти, її організаційної інфраструктури з метою виховання свідомих громадян України, творців гармонійних відносин у всіх сферах суспільного життя. Поряд із цим необхідність розв'язання глобальних проблем, що постають перед людством III тисячоліття, вимагає зростання інтелектуального
і духовного потенціалу суспільства, підготовки нової генерації фахівців, здатних створювати найновіші технології, а також посилення виховної роботи у новій національній моделі вищої освіти України. Пріоритети в державі відкривають нові підходи до здійснення виховної діяльності зі студентською молоддю у коледжі.

У гуманітарно-педагогічному коледжі склалася і розвивається на науковій основі система організаційно-виховної роботи серед студентів, якій приділяється належна увага. Концепція становлення національного виховання студентської молоді ґрунтується на культурно-історичних цінностях народу, його традиціях і духовності,
і виступає фактором цілісного формування особистості. Виховна діяльність гуманітарно-педагогічного коледжу спрямовується на реалізацію Конституції України, закону України "Про вищу освіту", Національної доктрини розвитку освіти, Національної програми виховання учнівської та студентської молоді, Концепції національно-патріотичного виховання дітей і молоді, Концепції громадянської освіти в Україні, Державній національній програмі "Освіта" (Україна XXI століття), діючих нормативно-правових актів.

Нова філософія освіти через реформування та оновлення підходів
у вихованні студентської молоді передбачає надання кожному студентові можливість життєвого вибору, навчає молодь рухатись у просторі пошуків, сприяти виробленню ціннісних поглядів на світ. В умовах освітнього процесу коледжу виховання розглядається як формування і розвиток соціалізованого інтелекту. Саме виховання спрямовує студента на засвоєння духовно-моральних і соціально-культурних цінностей.

Виховання розглядається не як випадковий педагогічний вплив, а як система життєдіяльності і життєтворчості студентської молоді, що знаходить своє вираження в аудиторній (навчальний процес - виховуюче навчання) і позааудиторній (виховний процес - створення умов для раціональної самоорганізації студентської діяльності, культури праці та дозвілля) роботі.

Цілісна виховна система є сукупністю закономірно побудованих, динамічно пов'язаних компонентів (мети, завдань, принципів, змісту, методів, засобів, форм, факторів), яка породжує цілісну особистість громадянина України.

Виховна робота організовується відповідно до покликання, інтересів
і здібностей кожного студента з урахуванням суспільних потреб, специфіки та реальних можливостей коледжу.
1.2. Мета виховної роботи
Мета виховної роботи - формування цілісної особистості громадянина України (уособлення поєднання інтелектуального потенціалу, духовності, високого професіоналізму як фахівця і як людини з яскраво вираженою національно-громадянською позицією).

Головні завдання виховної роботи в коледжі полягають у створенні сприятливих умов для розвитку і формування високих професійних і моральних якостей студентської молоді, активної участі в громадському житті, активної життєвої позиції, поваги до законів держави, національної свідомості і самосвідомості, національної гідності, патріотизму, міцного здоров'я, активного способу життя, гуманізму, духовності, творчого мислення і встановлення міжособистісних відносин:

оновлення системи виховання;

через усвідомлення критеріїв та методів досягнення успішної діяльності формувати у студентів ідеї успіху як мети й мотиву освітньої та життєвої стратегії;

розробка і запровадження різноманітних особистісних моделей взаємодії студентів і викладачів;

запровадження самоменеджменту як основної умови для творчої особистості;

опанування адаптивно-розвивальної технології самоменеджменту
як вдосконалення професійного рівня кураторів груп.

У зв'язку з цим виховна діяльність коледжу спрямована на створення умов для змістовного дозвілля студентів, проектування виховної роботи в групах, розробку діючої моделі самоврядування та забезпечення механізмів зв'язку з громадськістю.

У системі позанавчальної роботи вагоме місце займають спортивні секції, клуби за інтересами, керовані фахівцями з числа співробітників коледжу.

Чіткі завдання та стратегію роботи має рада студентського самоврядування коледжу. Комітети студради всебічно охоплюють діяльністю всі сфери студентського життя, сприяють навчанню та організації дозвілля, захисту прав студентів та виконання ними своїх обов'язків, налагоджена співпраця студентської ради коледжу та студради гуртожитку, студентської ради коледжу та міської студентської ради.

Із метою навчань членів студентського активу проводяться презентації тренінгової програми "Лідер", існує система роботи зі студентським активом, проводяться заняття Школи студентського лідера.
1.3. Суб'єкти виховної роботи
Виховна робота здійснюється згідно з чинним законодавством, нормативними документами і актами Міністерства освіти і науки України, Статутом коледжу відповідними керівниками і підрозділами, відділеннями, кафедрою, цикловими комісіями, наставниками академічних груп, органами студентського самоврядування, наглядовою радою коледжу; їм надається право вибору форм та методів виховної роботи відповідно до традицій підрозділів та завдань різнобічного розвитку студентської молоді.

Коледж самостійно визначає зміст виховної роботи, умови організації, фінансового стимулювання кращих студентів, вирішення побутових питань, дозвілля, відпочинку та оздоровлення.

Складові системи виховної роботи в коледжі

Головними складовими системи виховної роботи є:

спрямування всієї навчально-виховної, позааудиторної діяльності педагогів на підготовку висококваліфікованих спеціалістів для роботи в якісно нових умовах розвитку суспільства - переходу до ринку і одночасне вироблення і формування їх соціальної активності, чітких громадянських позицій, національних і загальнолюдських цінностей, сприяння моральному становленню особистості;

глибоке переосмислення мети і завдань виховного впливу на студентів, змісту та форми організації виховної діяльності, використання провідних теоретико-методологічних принципів;

виховання і формування національних загальнолюдських цінностей у процесі гуманізації й гуманітарної освіти;

формування в молоді інтересу до історичного шляху українського народу і високої громадянської активності;

національний і загальнолюдський зміст освіти та виховання студентської молоді;

формування системи основних компонентів духовного світу особистості, використовуючи досвід духовності, звичаї і традиції українців;

використання виховних можливостей студентського самоврядування;

здійснення кураторами груп наукового керівництва процесом виховання, становлення особистості в колективі і через колектив;

активне використання інновацій у виховній роботі;

виховання свідомого ставлення до праці;

формування правової культури;

формування в студентів високої мовної культури;

пропагування здорового способу життя, профілактика алкоголізму, наркоманії та СНІДу;

сприяння розвитку талановитої молоді;

соціально-психологічна допомога.

Методичні засади виховної роботи в коледжі

2.1 Координацію та методичне забезпечення виховної роботи здійснює відповідальний за організацію та проведення виховної роботи серед студентської молоді в коледжі заступник директора з виховної роботи, на відділенні - завідувач відділенням, на бакалавраті - завідувач кафедри.

Із метою сприяння гармонійного розвитку студентської молоді коледжу створюються умови відкритості і варіативності організації виховної роботи, її орієнтації на національні, загальноколежанські традиції.

Із метою створення сприятливих умов для розвитку інтересів та здібностей студентів, у коледжі проводяться семінари, організовуються спортивні секції та гуртки художньої самодіяльності, клуби за інтересами, студентські наукові товариства. До роботи в них залучаються представники студентського клубу, викладачі циклової комісії фізичного виховання, запрошуються представники творчої інтелігенції, громадських організацій, які здійснюють відповідну виховну роботу зі студентами.

Зміст, форми та методи виховної роботи визначаються потребами студентів, рівнем їх професійної підготовки, станом здоров'я, а також традиціями, що склалися
в коледжі.

Виховна робота в коледжі є складовою частиною цілісного освітнього процесу, яка включається до плану виховної роботи, конкретизується в діяльності наставників академічних груп (формах і методах вивчення студентів, виявлення їх інтересів і потреб, підтримки і наставництва протягом навчання в коледжі).

В основу правильного підходу до проблеми виховання та організації виховного процесу покладено комплексне планування виховної роботи через реалізацію системи конкретних завдань і накреслення шляхів вирішення проблеми виховання майбутнього педагога. Вимогою до організації виховної роботи є планування на навчальний рік. Єдиний план виховної роботи доповнюють:

плани виховної роботи підрозділів: завідуючих відділень, завідувача кафедри, циклової комісії кураторів академічних груп, плани роботи гуртків і клубів .за інтересами, спортивних секцій, плани роботи гуртожитків, плани роботи органів студентського самоврядування;

індивідуальний план роботи заступника директора з виховної роботи;

додаткові заходи щодо сприяння розвитку здібностей обдарованої молоді;

заходи щодо соціального заходу та підтримки осіб з числа студентів-сиріт, які навчаються в коледжі.

Процес виховання підпорядкований педагогічним закономірностям. Увага в гуманітарно-педагогічному коледжі акцентується на цілісності виховного процесу (протягом 2-4 років навчання) і його ступеневому характері - самостійна діяльність викладача-педагога від педагогічного задуму до оцінки результату (виховний цикл).

І курс навчання - "Школа першокурсника"
На першому етапі виховного циклу іде підготовка до вирішення виховних завдань; планування роботи, організаційне забезпечення виконання завдань виховання. Основними формами роботи зі студентами І курсу є діагностичне вивчення психологічних умов адаптації студентів І курсу до умов навчання, до умов проживання в гуртожитку. Значна роль відводиться формуванню та закріпленню норм культури та етики поведінки, формуванню загальнолюдських, національних цінностей. Моральне виховання студентів І курсу має на меті розвивати у студентів моральні почуття, переконання і потреби поводити себе згідно з моральними нормами, що діють в суспільстві, відповідно до цих завдань кураторами академічних груп на першому році навчання студентів планується ряд тематичних годин, круглих столів, дискусій
з проблеми, проводяться тематичні вечори. Моральне виховання пов'язане із родинними традиціями першокурсників, увага колективу звернена на наслідування кращих моральних зв'язків родин студентів, українського народу в цілому, загальнолюдських моральних цінностей. Важливим етапом роботи є організація і забезпечення психолого-педагогічного всеобучу батьків з метою підвищення ролі родинного виховання.

Особлива увага звертається на вивчення традицій закладу, знайомство
з бібліотечним фондом з метою пробудження інтересу першокурсників до пошукової, дослідницької роботи в майбутньому.
II курс навчання - "Відкрий і створи самого себе"
На першому році навчання особлива увага відводиться художньо-естетичному вихованню, виробленню умінь власноручно примножувати прекрасне у повсякденному житті. Із цією метою студенти-першокурсники беруть участь у роботі студентського хору, розвивають свої театральні обдарування, відвідуючи театральну студію, займаються у мистецьких гуртках.

На другому етапі іде підготовка студентів до сприйняття виховного впливу,
до взаємодії з педагогом для досягнення спільної мети, що визначається участю студентів у виховних заходах, клубах, гуртках, секціях, науковій діяльності, відбувається адаптаційний процес до умов здійснення майбутньої педагогічної діяльності. Другим етапом комплексної програми виховання є вивчення прихованих можливостей особистості студентів, виявлення сфери обдарувань, реалізація творчих можливостей студентів. Основна увага на другому році навчання звертається на створення студентами власних проектів, здійснення ними пошукової, наукової діяльності. З цією метою у коледжі функціонують студентські наукові товариства, студенти активно залучаються до участі у регіональних наукових конференціях, презентують результати дослідницької діяльності на форумах, засіданнях.
III курс - "Професійна спрямованість: ключі до успіху" IV курс - "Сьогодні студент - завтра спеціаліст"
На другому році навчання студенти оволодівають початковими навичками самоврядування, створюючи відповідні моделі на рівні академічної групи, вчаться приймати рішення, розробляти стратегію змін, здійснювати ефективне планування.

Окремі студенти можуть бути залучені до органів студентського самоврядування коледжу.

На третьому етапі - реалізація педагогічного задуму - індивідуальна робота зі студентами на шляху оволодіння професійними навичками, залучення до виконання доручень, прийняття рішень і розвиток навичок самоврядування. Студенти третього року навчання - потужна рушійна сила органів студентського самоврядування коледжу. Пройшовши навчання в Школі студентського лідера, такі студенти стають тренерами для активів груп I-ІI курсу, здійснюють керівництво органами студентського самоврядування, беруть участь у обласних та регіональних семінарах-навчаннях.
3.2. Формування педагогічної культури як важлива складова змісту виховання майбутнього фахівця освіти
На третьому році навчання студентів у коледжі увага педагогічного колективу звернена на формування правової культури, прищеплення поваги до прав і свобод людини і громадянина, Конституції, державних символів, знання і дотримання законів України, протидія порушенню законів. З цією метою основними формами роботи зі студентами стають правовий стіл, дискусійні клуби, включення проблематики правового та громадянського виховання в тематику науково-дослідних робіт студентів та викладачів.

Заключний четвертий рівень - це контроль, аналіз, оцінка та корекція процесу виховання - спрямування студентів-старшокурсників на самовиховання, професійного становлення та формування громадянської життєвої позиції. Всі ці етапи відображені в єдиному плані виховної роботи коледжу, який складається на навчальний рік і затверджується на засіданні педагогічної ради. Діяльність педагогічного колективу свідчить, що поступово складається система організації виховної робот, де основний напрям національно-громадянського виховання та вироблення у студентів навичок професійної компетенції, які включають компоненти правового, морально-етичного, художньо-естетичного, трудового, фізичного, екологічного, сімейно-родинного, статевого виховання, формування здорового способу життя і є домінуючим принципом реалізації, а також досконале, професійне, науково-методичне забезпечення виховання, творчий пошук нетрадиційних форм і методів виховної роботи, поєднання виховних зусиль педагогічного колективу, родини, громадськості, державних, наукових, культурних закладів.

Зміст виховання студентів коледжу

Пріоритети виховної роботи в коледжі

Стержнем виховної роботи серед студентської молоді коледжу є її фахове самоутвердження і система цінностей (загальнолюдських, національних, громадянських, родинних, особистого життя), яка й становить виховний потенціал гуманітарної освіти (коледж - навчальні програми, аудиторна робота - виховуюче навчання, поза аудиторна робота - створення умов для повноцінної діяльності та житгєтворчості студентів). Діяльність студентів як складова операційно-діяльнісного компонента розділяється на навчально-пізнавальну, науково-дослідну, громадсько-корисну, трудову, естетичну, екологічну, правову, спортивно-оздоровчу,
і спрямовується на фахове самоутвердження та засвоєння системи цінностей, що виступає фактором формування цілісної особистості громадянина України і включає всі аспекти виховання. При цьому в діяльності студента домінує той вид, що відповідає конкретизованим цілям і завданням виховання, які визначаються на основі вивчення рівня вихованості, професійної спрямованості, національно-громадянської зрілості, потреб та інтересів кожної особистості.

Система визначених цінностей, які становлять змістову суть національного виховання, обґрунтовуються науково-філофськими, теоретико-методологічними
і морально-духовними засадами українознавства.

Важливою складовою змісту виховання є формування педагогічної культури, яка є вираженням загальної культури майбутніх вчителів та їх професійної майстерності. До її структури входять такі компоненти: політична зрілість (в аспекті ідеології державотворення), що немає нічого спільного з ідеологізацією та політизацією педагогічного процесу); наукова ерудиція, культура мовлення, культура спілкування, професійна етика, педагогічна майстерність, прагнення до самовдосконалення, духовне багатство.

Управління процесом виховання студентів коледжу

Загальне керівництво виховною роботою в коледжі здійснює директор, а її організація покладається на заступника директора з виховної роботи, завідувача кафедри, завідувачів відділень.

Методична рада коледжу щорічно заслуховує та вивчає питання щодо стану та перспективи виховної роботи в коледжі та визначає її напрями на наступний період.

Відповідальний за організацію та проведення виховної роботи серед студентської молоді в коледжі - заступник директора з виховної роботи - має такі обов'язки:

готує до розгляду на засіданні методичної ради коледжу питання про стан, пріоритетні напрями та перспективи виховної роботи в коледжі;

розробляє проєкти нормативних документів із питань виховної роботи в коледжі;

планує і організовує виховну роботу серед студентів на рівні коледжу; координує виховну роботу відділень, кафедри;

організовує науково-методичні семінари та конференції з питань виховної роботи в коледжі;

здійснює підбір і розстановку наставників академічних груп коледжу, проводить з ними методичну роботу з проблем виховання студентів, забезпечує реалізацію системи національного виховання студентів;

організовує і проводить виховну роботу в гуртожитках, де проживають студенти коледжу;

підзвітний директорові коледжу.

Завідувач відділенням забезпечує реалізацію системи національного виховання студентів на відділеннях, організовує і проводить позааудиторну виховну роботу зі студентами, організовує культурно-масові заходи на рівні відділення, коледжу, координує виховну діяльність наставників академічних груп, органів студентського самоврядування, сприяє роботі органів студентського самоврядування, бере участь у їх роботі, здійснює поточний контроль і несе персональну відповідальність за стан виховної роботи зі студентами на рівні відділень, звітує про виховну роботу зі студентами на методичній раді, педагогічній раді, перед відповідальним за організацію виховної роботи в коледжі і виконує його доручення з питань виховної роботи, подає заступнику з виховної роботи звіт про проведену виховну роботу на відділеннях (щорічно).

Завідувач відділенням забезпечує реалізацію системи національного виховання студентів на відділеннях, організовує і проводить позааудиторну виховну роботу зі студентами, організовує культурно-масові заходи на рівні відділення, коледжу, координує виховну діяльність наставників академічних груп, органів студентського самоврядування, сприяє роботі органів студентського самоврядування, бере участь у їх роботі, здійснює поточний контроль і несе персональну відповідальність за стан виховної роботи зі студентами на рівні відділень, звітує про виховну роботу зі студентами на методичній раді, педагогічній раді, перед відповідальним за організацію виховної роботи в коледжі і виконує його доручення з питань виховної роботи, подає заступнику з виховної роботи звіт про проведену виховну роботу на відділеннях (щорічно).

Завідувач кафедри забезпечує реалізацію системи національного виховання студентів бакалаврату; організовує і проводить позааудиторну виховну роботу із вищезазначеними студентами; організовує культурно-масові заходи на рівні бакалаврату, коледжу; координує виховну діяльність наставників академічних груп бакалаврату, органів студентського самоврядування; сприяє роботі органів студентського самоврядування; бере участь у їх роботі; здійснює поточний контроль і несе персональну відповідальність за стан виховної роботи зі студентами бакалаврату; звітує про виховну роботу зі студентами бакалаврату на методичній раді, педагогічній раді; подає директору звіт про проведену виховну роботу на бакалавраті (щорічно).

Безпосереднє керівництво виховною роботою в студентських групах здійснюють куратори. Куратор призначається для надання допомоги студентам у формуванні студентського колективу академічної групи, для проведення групової та індивідуальної виховної роботи, встановлення зв'язків з батьками студентів, з'ясування проблем студентів, надання їм допомоги, здійснення педагогічного контролю за навчальним процесом, дотриманням студентами норм поведінки, Статуту і Правил внутрішнього розпорядку коледжу. Наставником академічної групи може бути викладач, який користується авторитетом, відзначається високими моральними якостями, володіє необхідною педагогічною майстерністю та організаторськими здібностями, може забезпечити позитивну виховну взаємодію зі студентами. Куратор підзвітний у своїй роботі завідувачеві відділення, заступнику директора з виховної роботи, завідувачеві кафедри та виконує їх доручення з виховної роботи.

Планування виховної роботи

5.1 Щорічні плани найважливіших та масових заходів з виховної роботи коледжу cхавалюється протоколом засідання педагогічної ради і затверджуються наказом директора коледжу. Також затвердженню наказом директора коледжу підлягає особистий план заступника директора з виховної роботи, який складається з урахуванням пропозицій циклової комісії кураторів академічних груп, органів самоврядування студентів.

5.2. До плану виховної роботи коледжу включаються такі форми роботи: диспути, доповіді, дискусії на культурно-етичні, естетичні теми, круглі столи
з питань обговорення студентсько-молодіжних проблем, бесіди-зустрічі з видатними людьми, митцями, поетами, музикознавцями, педагогами, ветеранами педагогічної праці та Великої Вітчизняної війни, правознавцями, лікарями, святкування знаменних та пам'ятних дат загальнонаціонального значення, вечори-змагання, турніри команд інтелектуального клубу "Ерудит", відвідування виставок, музеїв, концертів у Будинку органної та камерної музики, екскурсії краєзнавчого змісту, бали-маскаради, дискотеки, концерти художньої самодіяльності, дні відкритих дверей, дні відділень, дні рідної мови, щорічні огляди-конкурси "Я заявляю про себе", презентації творчих здобутків студентів у галузі навчання, наукової, пошукової роботи, спортивних змагань, нагородження кращих студентів коледжу грамотами, дипломами, преміями, дні посвячення у студенти, зустріч із випускниками коледжу, вечори української пісні, українського танцю, родинні свята, відвідування студентами тематичних екскурсій
в музеї історії освіти Київщини, заняття в клубах за інтересами, гуртках, спортивних секціях, літературно-читацькі конференції, виставки нових книжкових надходжень для студентської молоді, спортивні ігри та змагання, Дні здоров'я, вечори гумору та сміху, виставки студентської творчості, методичні практикуми кураторів академічних груп тощо.

5.3. Всі питання, пов'язані з інформацією про заходи, форми та методи виховної роботи вирішує студентська рада. До їх функцій входить сприяння навчальній діяльності студентів, організація чергувань в навчальному корпусі коледжу, дотримання порядку під час масових заходів, робота зі студентами, що порушують Статут коледжу та Правила внутрішнього розпорядку. Самоврядування слугує вираженням інтересів студентів, підготовкою їх до громадської діяльності. На практиці - це досвід прийняття рішень, робота над спільним розв'язанням проблем, така система допомагає визначитись і самореалізуватись молодій людині. Найважливіша функція студентського самоврядування в коледжі поряд із організаторською і комунікативною - виховна.

Завдання для педагогічного колективу з метою удосконалення процесу виховання в коледжі

Розвиток професійної компетенції студентської молоді коледжу як основи успіху та самовдосконалення (оцінювати і вдосконалювати свої професійні можливості).

Подальше поліпшення всебічного вивчення особистості студентів через удосконалення форм і методів індивідуальної роботи.

Зміцнення фізичного і духовного здоров'я студентів.

Розвиток студентського самоврядування у формуванні активної життєвої позиції, розвитку творчих можливостей особистості.

Залучення більшої кількості студентів до відвідування гуртків, секцій, клубів.

Презентація кращих традицій виховної роботи в інших навчальних закладах міста і області.

Здійснення співпраці з сім'ями студентів, проведення педагогічного всеобучу батьків, громадськості.

Здійснення керівництва та постійного контролю за організацією і проведенням виховної роботи в коледжі.

З метою впровадження сучасної теорії освітнього менеджменту розробка і планування стратегічних змін, запровадження інноваційної моделі виховної системи коледжу на основі проектної технології із залученням складових системи стратегічного планування, аналізу, результатом чого стане системна модель виховання студентів коледжу.

# data[].attributes.attachment_link.title
Концепція виховної роботи

# data[].attributes.attachment_link.description
СХВАЛЕНО Протокол засідання педагогічної ради Комунального закладу вищої освіти Київської обласної ради "Білоцерківський гуманітарно-педагогічний коледж" 29 серпня 2019 року № 10 ЗАТВЕРДЖЕНО Наказ Комунального закладу вищої освіти Київської обласної ради "Білоцерківський гуманітарно-педагогічний коледж" 30 серпня 2019 року № 110 КОНЦЕПЦІЯ ВИХОВНОЇ РОБОТИ КОМУНАЛЬНОГО ЗАКЛАДУ ВИЩОЇ ОСВІТИ КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ "БІЛОЦЕРКІВСЬКИЙ ГУМАНІТАРНО-ПЕДАГОГІЧНИЙ КОЛЕДЖ" 1.1.

# data[].attributes.headline
Виховна робота: види, роль та значення.

# data[].attributes.subject
Виховна робота: види, роль та значення.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Позакласна та позашкільна виховні роботи. Позакласна робота - різноманітна освітня і виховна робота, спрямована на задоволення інтересів і запитів дітей, організована в позаурочний час педагогічним колективом школи. Позакласна робота проводиться в поза навчальний час у вигляді занять з гімнастики, легкої атлетики, лижної підготовки та туризму, в секціях, гуртках.

Позакласна робота є добровільною, тому не повинна включати в себе обов'язкових видів змагань, обов'язкових звітових показників і документів. Навчальні плани позакласних занять також мають не примусовий, а рекомендований характер. Позакласні заняття повинні розвивати навики самостійної роботи школярів.

Позашкільна робота - освітньо-виховна діяльність позашкільних закладів для дітей та юнацтва.

Завдання позакласної та позашкільної роботи:

закріплення, збагачення та поглиблення знань, набутих у процесі навчання, застосування їх на практиці;

розширення загальноосвітнього кругозору учнів, формування у них наукового світогляду, вироблення умінь і навичок самоосвіти;

формування інтересів до різних галузей науки, техніки, мистецтва, спорту, виявлення і розвиток індивідуальних творчих здібностей та нахилів;

організація дозвілля школярів, культурного відпочинку та розумних розваг;

поширення виховного впливу на учнів у різних напрямах виховання.

Завдання основних напрямів всебічного розвитку особистості.

Всебічний розвиток людини, що є головною метою виховання, охоплює розумове, моральне, трудове, естетичне й фізичне виховання в їх нерозривному зв'язку, взаємозалежності та взаємозумовленості. Кожен з цих напрямів має свій зміст і конкретні завдання.

Завдання розумового виховання:

Озброєння учнів знаннями основ наук.

Формування наукового світогляду.

Оволодіння основними розумовими операціями (аналіз, синтез, порівняння, узагальнення, систематизація).

Вироблення вмінь і навичок культури розумової праці.

Завдання морального виховання:

Формування в учнів моральних понять, поглядів і переконань.

Виховання моральних почуттів.

Вироблення навичок і звичок моральної поведінки.

Завдання трудового виховання:

Психологічна підготовка особистості до праці.

Практична підготовка до праці.

Підготовка школярів до свідомого вибору професії.

Завдання естетичного виховання:

Формування естетичних понять, поглядів і переконань.

Виховання естетичних почуттів.

Виховання потреби і здатності створювати прекрасне в житті та мистецтві.

Завдання фізичного виховання:

Виховання здорової зміни, бажання спілкуватися про своє здоров"я, постійно займатися фізичною культурою і спортом.

Підготовка до захисту Батьківщини, оволодіння для цього прикладними видами спорту.

Підготовка до фізичної праці, виховання працездатності.

Позакласна і позашкільна робота будується на розглянутих раніше принципах виховання, проте вона має і свої специфічні принципи.

Добровільний характер участі в ній - учні можуть обирати профіль занять за інтересами.

Суспільна спрямованість діяльності учнів - зміст роботи гуртків, клубів та інших форм діяльності, відповідав потребам розбудови української держави, відображає досягнення сучасної науки, техніки, культури і мистецтва.

Розвиток ініціативи і самодіяльності учнів - ураховувати бажання школярів, їх пропозиції, щоб кожен із них виконував цікаву для себе роботу.

Розвиток винахідливості, дитячої технічної, юнацької та художньої творчості - ставити завдання пошукового характеру: створення нових приладів, удосконалення наявних; приділення особливої уваги творчому підходу до справи тощо.

Зв'язок з навчальною роботою - позакласна та позашкільна робота повинна бути логічним продовженням навчально-виховної роботи, яка здійснюється на уроках.

У позакласній та позашкільній роботі з фізичного виховання широко використовуються туризм і спорт.

Туризм - це різноманітні за формою, змістом і тривалістю походи та подорожі, спрямовані на активний відпочинок, фізичний розвиток, загартування, пізнання рідного краю. З учнями молодших класів проводяться переважно прості форми подорожей, передусім поширений туризм вихідного дня. Це невеликі одноденні походи за добре вибраним і перевіреним маршрутом. В такому поході слід поєднувати елементи ігрової, навчальної, трудової і пізнавальної діяльності дітей, проводити загартовуючі процеси. У міських школах проведення походів включає поїздку транспортом за міську зону і піший похід за обраним маршрутом.

Спорт - це специфічна діяльність, спрямована на досягнення високих показників у будь-якому виді фізичних вправ. До занять спортом молодші школярі залучаються в секції з таких видів спорту, як плавання, художня і спортивна гімнастика, настільний теніс, фігурне катання на ковзанах та інші.

Форми організації фізичного виховання школярів становлять певну систему, яка охоплює:

уроки фізичної культури;

фізкультурно оздоровчі заходи в режимі навчального дня (гімнастика перед початком занять, фізкультурні хвилини під час уроків, ігри та фізичні вправи на перервах і в режимі подовженого дня);

позакласна фізкультурно-масова робота (заняття в гуртках фізичної культури і спортивних секціях, спортивні змагання);

позашкільна спортивно-масова робота (за місцем проживання учнів, заняття в дитячо-юнацьких спортивних школах, дитячих туристських станціях, спортивних товариствах, самодіяльні заняття школярів фізичними вправами в сім'ї, на пришкільних і дворових майданчиках, стадіонах, у парках).

Масові, групові та індивідуальні форми виховної роботи
Форми організації виховання поділяють на масові, групові (гурткові), індивідуальні.

Масові форми виховної роботи.

До них відносять конференції, тематичні вечори, вечори запитань і відповідей, тижні з різних предметів, зустрічі з видатними людьми, огляди, конкурси, олімпіади, туризм, фестивалі, виставки стінної преси тощо.

Читацька конференція - важливий засіб пропаганди художньої та науково-популярної літератури серед учнів, який допомагає їм глибше зрозуміти зміст та поетику твору, прищеплює літературно-естетичні смаки. Полягає в обговоренні дітьми книг і творчості окремих письменників у школі, бібліотеці, клубі.

Тематичні вечори, вечори запитань і відповідей присвячують різноманітним аспектам внутрішнього і міжнародного політичного життя, науки, техніки, культури, спорту, явищ природи тощо.

Ранки-зустрічі, літературні вікторини. Практикують у роботі з молодшими школярами.

Зустрічі з відомими людьми краю влаштовують переважно для середнього та старшого шкільного віку.

Групові форми виховної роботи.

До цих форм належать політичні інформації, години класного керівника, гуртки художньої самодіяльності, робота з пресою, радіо - і телепередачами, екскурсії, походи та ін.

Політичні інформації поділяють на оглядові й тематичні. Оглядові політінформації - короткі популярні повідомлення про найважливіші події, які хвилюють світ. Тематичні політінформації присвячуються розкриттю одного або кількох питань, органічно пов'язаних між собою. У процесі політичного інформування учнів важливо забезпечити новизну, своєчасність, оптимальний для них обсяг, якість інформації (достовірність, надійність, повнота), а також селективність і засвоєння.

Година класного керівника - дієвий засіб формування у школярів наукового світогляду і моральної поведінки, їх проводять у формі етичної бесіди, лекції, диспуту, усного журналу, зустрічі з цікавими людьми, обговорення книг та ін.

Важлива роль у позакласній виховній роботі належить гурткам художньої самодіяльності. Виховна цінність участі учнів у їх роботі полягає в тому, що мистецтво естетично розвиває їх, пробуджує почуття відповідальності, колективне переживання успіхів і невдач. Учні мають змогу виявити свою творчість. Учасники художньої самодіяльності краще розуміють і відчувають красу мистецтва і природи, людських стосунків, більше тягнуться до книги.
Індивідуальні форми виховної роботи
Потреба індивідуального підходу зумовлена тим, що будь-який вплив на дитину переломлюється через її індивідуальні особливості, через "внутрішні умови". Необхідною умовою успішної індивідуальної роботи є вивчення індивідуальних особливостей учнів. Щоб впливати на особистість, треба її знати. Передусім важливо встановити довірливі, доброзичливі стосунки між педагогами і вихованцями.

В індивідуальній виховній роботі використовують позакласне читання, колекціонування, гру на музичних інструментах, вишивання, малювання тощо.

Позакласне читання має на меті формування в учнів здорових читацьких інтересів, вироблення культури читання.

Колекціонування позитивно впливає на загальний розвиток учнів, навчальну діяльність і поведінку, розширює кругозір і пізнавальні інтереси, формує дослідницькі навички, виховує цілеспрямованість і наполегливість.
Самостійні заняття
Мета і завдання самостійних занять. Залучення школярів до фізичної культури - важливий доданок у формуванні здорового способу життя. Поряд із широким розвитком і подальшим удосконалюванням організованих форм занять фізичною культурою, що вирішує значення мають самостійні заняття фізичними вправами. Сучасні складні умови життя диктують більш високі вимоги до біологічних і соціальних можливостей людини. Всебічний розвиток фізичних здібностей людей за допомогою організованої рухової активності (фізичного тренування) допомагає зосередити усі внутрішні ресурси організму на досягненні поставленої мети, підвищує працездатність, зміцнює здоров'я.

Систематичне, відповідне статі, віку і стану здоров'я використання фізичних навантажень - один з обов'язкових факторів здорового режиму життя. Фізичні навантаження являють собою сполучення різноманітних рухових дій, виконуваних у повсякденному житті, а також організованих чи самостійних занять фізичною культурою і спортом, об'єднаних терміном "рухова активність". У великої кількості людей, що займаються розумовою діяльністю, спостерігається обмеження рухової активності.

Численні дані науки і практики свідчать про те, що реальне впровадження серед школярів самостійних занять фізичними вправами недостатньо. Існують об'єктивні і суб'єктивні фактори, що визначають потреби, інтереси і мотиви включення школярів в активну фізкультурно-спортивну діяльність. До об'єктивних факторів відносяться: стан матеріальної спортивної бази, спрямованість навчального процесу по фізичній культурі і зміст занять, рівень вимог навчальної програми, особистість викладача, стан здоров'я дітей, що займаються, частота проведення занять, їхня тривалість.

Якщо мотиви, що спонукають до самостійних занять, сформувалися, то визначається мета занять, нею може бути: активний відпочинок, зміцнення здоров'я, підвищення рівня фізичного розвитку і фізичної підготовленості, виконання різних тестів, досягнення спортивних результатів.
Форми і зміст самостійних занять
Після визначення мети підбираються напрямок використання засобів фізичної культури, а також форми самостійних занять фізичними вправами.

Існує три форми самостійних занять: ранкова гігієнічна гімнастика, вправи протягом дня, самостійні тренувальні заняття.

Ранкова гігієнічна гімнастика включається в розпорядок дня в ранковий час після пробудження від сну.

Основні напрямки реформи школи передбачають підвищення уваги до питань гігієни, навчанню школярів слідкувати за станом свого здоров'я. Ранкова гімнастика повністю виховує навики гігієни і фізичної культури. Її виконують в спортивному костюмі, до сніданку, в теплу пору року по можливості на свіжому повітрі (на подвір'ї біля хати), в холодну - в провітреній кімнаті, завершують водними процедурами: душем, обливанням, або обтиранням.

Під час перерв між уроками треба надавати дітям можливість для активного відпочинку, щоб в теплий період року вони могли виходити в двір школи, а в холодний період року пограти в завчасно провітреному приміщенні. Грають діти самостійно, невеликими групами. Масові ігри і змагання проводити не слід.

Ніякими зусиллями неможливо досягнути стовідсоткового охоплення школярів заняттями в спортивних секціях і спортивних школах, адже багато хто з них бере участь в інших шкільних гуртках, навчаються в музичних школах, на курсах. І тільки, якщо кожний захоче знайти і знайде час, щоб самостійно займатися фізичними вправами, мета досягнення масовості у фізичній культурі школярів буде вирішена.

Вправи протягом дня виконуються в перервах між навчальними чи самостійними заняттями. Такі вправи попереджають наступаюче стомлення, сприяють підтримці високої працездатності протягом тривалого часу.

Фізичні вправи потрібно проводити в добре провітрених приміщеннях. Дуже корисно виконувати вправи на відкритому повітрі.

Самостійні тренувальні заняття можна проводити індивідуально, чи в групі з 3-5 чоловік і більше. Групове тренування більш ефективне, чим індивідуальне. Займатися рекомендується 2-7 разів у тиждень по 1-1,5 год. Займатися менше 2 разів у тиждень недоцільно, тому, що це не сприяє підвищенню рівня тренованості організму. Кращий час для тренувань - друга половина дня, через 2-3 год. після обіду.

Тренувальні заняття повинні носити комплексний характер, тобто сприяти розвитку всієї безлічі фізичних якостей, а також зміцнювати здоров'я і підвищувати загальну працездатність організму.

Ходьба і біг. Найбільш доступними і корисними засобами фізичного тренування є ходьба і біг на відкритому повітрі в умовах лісопарку.

Біг - найбільш ефективний засіб зміцнення здоров'я і підвищення рівня фізичної тренованості, а так само зміцнення серцево-судинної системи.

Ходьба і біг на лижах. Індивідуальні самостійні заняття можна проводити на стадіонах, чи у парках у зоні населених пунктів.

Атлетична гімнастика - це система фізичних вправ, що розвивають силу, у сполученні з різнобічною фізичною підготовкою. Заняття атлетичною гімнастикою сприяють розвитку сили, витривалості, спритності, формують гармонічну статуру.

Розвиток сили забезпечується виконанням наступних спеціальних силових вправ:

вправи з гантелями: нахили, повороти, кругові рухи тулубом, віджимання, присідання і т. д.

вправи з гирями: піднімання до плеча, на груди, однієї і двома руками, поштовх і жим однієї і двох гир, 1 ривок, кидання гирі на дальність;

вправи з металевим ціпком: ривок різним хватом, жим коштуючи, сидячи, від грудей, через голову, згинання і розгинання рук у ліктьових суглобах;

вправи зі штангою (маса підбирається індивідуально): підйом штанги до грудей, на груди, з підсіданням і без підсідання;

різні вправи на тренажерах і блокових пристроях.

Заняття на тренажерах. Тренажери застосовуються як доповнення до традиційних занять фізичними вправами і спортом, роблять їх більш емоційними і різноманітними. Вони використовуються як засіб профілактики гіпокінезії і гіподинамії, вибірково впливають на різні частини тіла, м'язові групи, дихальну і серцево-судинну системи, зміцнюють і сприяють їх розвитку, є гарним засобом відновлення після стомлення.

Важливо привчати школярів до самостійних занять, починаючи з раннього віку, щоб вони вже вміли виконувати вправи не тільки повторюючи за викладачем, а й самостійно засвоювати різні рухові дії, самостійно тренуватися, загартовувати свій організм. Необхідні для цього знання і навики вчитель надає в процесі уроків фізичної культури. Займаючись самостійно фізичною культурою необхідно дотримуватись наступних правил:

Заняття повинні носити оздоровчу, розвиваючу і виховну спрямованість.

У процесі занять необхідно здійснювати самоконтроль і лікарський контроль над станом свого організму, своєї фізичної підготовленості і строго дотримуватись правил безпеки під час занять фізичною культурою і спортом. Самоконтроль під час самостійних занять фізичними вправами.

Самоконтроль - це систематичні самостійні спостереження школяра, який займається фізичними вправами і спортом, за змінами свого здоров'я, фізичного розвитку і фізичної підготовленості. При самостійних заняттях оздоровчим бігом, вправами з обтяженням, атлетичною гімнастикою, самоконтроль необхідний. Як показники самоконтролю використовуються суб'єктивні й об'єктивні ознаки функціонального стану організму під впливом фізичних навантажень.

Такі показники самоконтролю як самопочуття, настрій, неприємні відчуття, апетит, відносяться до суб'єктивних, а частота серцевих скорочень (ЧСС), маса тіла, довжина тіла, функція кишково-шлункового тракту, потовиділення, життєва ємність легень (Ж.Е.Л.), сила м'язів, динаміка розвитку рухових якостей, спортивні результати - до суб'єктивного. Контролювати стан свого організму можна по зовнішніх і внутрішніх ознаках.

До зовнішніх ознак відносяться виділення поту, зміна кольору шкіри, порушення координації і ритму подиху. Якщо навантаження дуже велике, то спостерігається рясне потовиділення, надмірне почервоніння тіла, посиніння шкіри навколо губ, з'являється віддишка, порушується координація рухів.

Крім самоконтролю передбачається і контроль з боку батьків, обов`язок яких активізувати спосіб життя своїх дітей, зробити його більш динамічним, використовуючи щоденні самостійні заняття фізичними вправами. Батьки повинні стежити за тим, щоб щодня виконували домашні завдання по фізичній культурі, у потрібному обсязі і з достатньою інтенсивністю.

Правила проведення самостійних занять фізичними вправами

Перш ніж почати самостійні заняття фізичними вправами, з'ясуєте стан свого здоров'я, фізичного розвитку і визначите рівень фізичної підготовленості.

Тренування обов'язково починайте з розминки, а по завершенні використовуйте процедури, що відновлюють (масаж, теплий душ, ванна, сауна).

Пам'ятайте, що ефективність тренування буде найбільш високою, якщо ви будете використовувати фізичні вправи разом із процедурами, що гартують, дотримувати гігієнічні умови, режим для правильного харчування.

Намагайтеся дотримувати фізіологічні принципи тренування: поступове збільшення навантаження вправ, обсягу й інтенсивності фізичних навантажень, правильне чергування навантажень і відпочинку між вправами, з урахуванням вашої тренованості і адекватності навантаження.

Пам'ятайте, що результати тренувань залежать від їхньої регулярності, тому, що великі перерви (4 - 5 днів і більше) між заняттями знижують ефект попередніх занять.

Не прагніть досягнути високих результатів за короткий термін. Поспіх може привести до перенавантаження організму і перевтоми.

Фізичні навантаження повинні відповідати вашим можливостям, тому їхню складність підвищуйте поступово, контролюючи реакцію організму на них.

Складаючи план тренування, включайте вправи для розвитку всіх рухових якостей (швидкості, сили, гнучкості, витривалості, швидкісно-силових і координаційних якостей). Це дозволяє вам досягти успіхів в обраному виді спорту.

Якщо ви відчули втому, то на наступних тренуваннях навантаження потрібно зменшити.

Якщо ви відчули нездужання, або якісь відхилення в стані здоров'я, перевтому припиніть тренування, порадьтеся з учителем фізичної культури або лікарем.

Намагайтеся проводити тренування на свіжому повітрі, залучайте до тренувань своїх товаришів, членів родини, родичів, братів і сестер.

Щоденник самоконтролю служить для обліку самостійних занять фізкультурою і спортом, а також реєстрації антропометричних змін, показників, функціональних проб і контрольних іспитів фізичної підготовленості, контролю виконання тижневого рухового режиму.

Регулярне ведення щоденника дає можливість визначити ефективність занять, засоби і методи, оптимальне планування величини й інтенсивності фізичного навантаження і відпочинку в окремому занятті.

У щоденнику також варто відзначати випадки порушення режиму і те, як вони відбиваються на заняттях і загальній працездатності. До об'єктивних показників самоконтролю відносяться: спостереження за частотою серцевих скорочень (пульсом), артеріальним тиском, подихом, життєвою ємністю легень, вагою, м'язовою силою, спортивними результатами.

Ефективність масових, групових та індивідуальних форм виховання зростає за умови, що вони приведені у певну систему, пов'язані між собою і доповнюють одна одну.

Цікавий досвід організації позакласної виховної роботи з учнями склався у середній загальноосвітній школі № 1 м. Зимогір'я на Луганщині. Тут педагогічним колективом створено навчально-виховні центри. Основна мета їх роботи - забезпечення органічної єдності навчальної та позаурочної діяльності учнів, виховних центрів школи, сім'ї і громадськості, розвиток творчих здібності дітей, організація диференційованої роботи з ними, таких центрів у школі сім: "Дитинство", "Здоров'я", "Екологічний", "Народознавство", "Точні науки", "Політехнічний ", " Література і мистецтво". Кожний з них став об'єднанням школярів за інтересами, провідною формою організації їх позаурочної діяльності.
Рухливі ігри в педагогічній практиці
В педагогічній практиці, соціальному житті і буденності існують дві основні форми організації рухливих ігор: класна і позакласна.

Рухливі ігри, які відносяться до позакласної форми занять, залучають велику роль організаторів, вожаків із гурту самих дітей; вони організовуються, як правило, епізодично, склад учасників може змінюватися, а ігри варіюються по змісту і об'єму ігрового матеріалу. Діти із задоволенням беруть участь у хороводах, танцях. Вони проводяться на відкритих територіях, чи в закритому приміщенні в супроводі музики і співів.

Для того, щоб залучити до позакласної роботи велику кількість школярів, використовуються різноманітні форми організацій і проведень занять з дітьми з урахуванням їх віку, стану здоров'я та фізичної підготовки. Основними формами є такі як: "години ігор", прогулянки пішки і на лижах, походи, катання на санчатах, заняття в групах загальної фізичної підготовки, спортивних змаганнях, фізкультурні свята, заняття у спортивних секціях. Використання ігрових форм, цікавість, емоційність -широке використання пізнавальних ігор, ігор з комп'ютерами, демонстрування цікавих дослідів та ін.

Метод пізнавальних ігор - спеціально створена захоплююча розважальна діяльність, яка має неабиякий вплив на засвоєння учнями знань, набуття умінь і навичок. Гра у навчальному процесі забезпечує емоційну обстановку відтворення знань, полегшує засвоєння навчального матеріалу, створює сприятливий для засвоєння знань настрій, заохочує до навчальної роботи, знімає втому, перенавантаження, що викликає інтерес до навчальних предметів.

Наприклад, навчальна гра на уроці - КВК, як правило, нагадує телевізійну гру і може бути проведена за схемою: розминка - домашнє завдання - індивідуальна робота - конкурс "Вгадай " - конкурс майстрів мистецтва - конкурс оповідачів - конкурс капітанів. Завдання мають репродуктивний і продуктивний характер, але подаються в гумористичній формі. Для проведення такого уроку з учнів класу формують дві команди, а також обирають журі.

Розминка передбачає складання розповіді на вивчену тему. Форма розповіді може бути гумористичною й водночас такою, щоб у ній брали участь усі члени команди. Інсценізація домашнього завдання може охоплювати окремий параграф або весь матеріал теми. Для індивідуальної роботи пропонують двом-трьом членам з кожної команди цікаве завдання. Його виконання оцінюють за правильністю, повнотою та естетичністю пояснення.

Під час конкурсу майстрів мистецтва від кожної команди обирають по 3-4 учні, які виконують роль художника, поета, співака. Кожен з них має виконати свій номер, який за змістом розкриває тему КВК. У конкурсі оповідачів обом командам пропонують картинку, за якою потрібно скласти розповідь. Конкурс капітанів передбачає розв'язування задач і аналіз картини. Ігри та розваги.

Найбільш простими і масовими формами позакласної роботи являються ігри і розваги. По мірі створення дитячого колективу практичну роботу по підготовці і проведенню ігор ведуть самі учні, виконуючи задум і план вчителя або вожатого.

"Години ігор" проводяться в позакласний час, а також підчас канікул, причому збір дітей для участі в іграх назначається у визначений день і годину в школі чи на площадці. Ігри, які проводяться, завжди повинні відповідати віку і підготовці гравців, бути доступними для хлопців і дівчат, простими по складу, доступними, цікавими і захоплюючими.

В старших класах велике застосування мають командні ігри, близькі за своїм змістом до спортивних.
Рухливі ігри під час перерв
Позаурочні форми організації занять з застосуванням рухливих ігор досить різнобічні.

Правильне використання рухливих ігор під час перерв сприяє активному відпочинку школярів, допомагає їм краще оволодівати великим обсягом знань, покращує успішність.

На перервах неможна проводити сильно збуджуючі і стомлюючі для школяра ігри. Не бажані змагальні ігри з поділом на команди. Змагання можна проводити тільки парні в яких будь-який школяр виходить у накреслене коло помірятися силою, спритністю, кмітливістю з іншими бажаючими.

Із групових ігор бажані такі, в які в будь-який час можна вийти з гри і ввійти в гру, не порушуючи її ходу.

На перервах велике значення мають ігрові вправи та ігри типу атракціонів: завдання з метання мішечків, накидання кілець, дії з закритими очима виконання вправ на спритність, координацію і рівновагу.
Ігри в дитячих оздоровчих закладах
Діти, які проводять багато часу за партою, потребують фізичного навантаження, для того, щоб відпочити від занять. Таке необхідне навантаження діти отримують під час занять рухливими іграми.
Рухливі ігри взимку на снігу
Рухові здібності дітей в зимовий період значно зменшуються, скорочується і час їх перебування на свіжому повітрі, що негативно впливає на їх самопочуття і фізичний розвиток. Ігри взимку на вулиці сприятливо впливають на фізичний стан школярів.
Організація змагань з рухливих ігор
Змагання з рухливих ігор в першу чергу повинні сприяти укріпленню здоров'я школярів і загартування організму, вихованню звички до регулярних занять фізичними вправами і підвищенню фізичної підготовленості. В доступній формі школярі ознайомлюються з основами техніки різних видів спорту.

Для підвищення результативності занять фізичними вправами і іграми під час "спортивної години" вихователі наперед планують зміст занять і вмінь школярів, отриманих на уроках фізичної культури. В змісті занять "спортивної години", наприклад, для учнів 1-3 -х класів входять такі фізичні вправи та ігри:

Вправи з великими і малими м'ячами (підкидання і ловіння, кидки м'яча до підлоги і в стіну, перекидання м'яча один-одному, по колу, у парі, шеренгах тощо);

Ходьба з різноманітними рухами рук, зі зміною довжини кроку (короткий, широкий) і темпу (швидкий, повільний);

Біг з різною швидкістю, чергуючи з ходьбою, з подоланням нескладних перешкод, з зміною напрямку за сигналом;

Стрибки на місці (на одній і двох ногах) зі скакалкою, в довжину з місця, з розбігу, у висоту через канат;

Метання малого м'яча (сніжки) в ціль, на дальність. Іноді гравці доволі довго знаходяться в постійному русі, що сприяє розвитку витривалості;

Дії дітей в рухливих іграх стають більш злагоднішими, точнішими, вдосконалюється їх ігрова тактика.

В кінці цього вікового періоду дітей особливо починають цікавити ігри, які дозволяють вдосконалювати особисті рухові дії. Їм цікавий не тільки результат, а й сам процес гри, коли вони можуть проявити свою кмітливість, влучність, витривалість, силу і свої розумові здібності. Хороводи, співи, речитативи, наслідування образам рідко використовуються в їх іграх.

Сюжетні ігри для підлітків вже не доречні, головне місце займають ігри з характерним змагальним початком.

Підлітки з цікавістю приймають участь в змаганнях з рухливих ігор. Їх можна проводити у вигляді естафет з подоланням перешкод, з боротьбою, метанням, стрибками, лазінням і перелазінням.

Рухливі ігри в старших класах в більшості використовуються для підвищення загальної фізичної підготовленості, а також для спеціальної підготовки підлітків.

В учнів старших класів значно збільшується здібність до абстрактного мислення і аналізу своїх дій і дій оточуючих. В багатьох юнаків та дівчат остаточно формується інтерес до занять тим чи іншим видом спорту, тому їх приваблюють рухливі ігри, які дозволяють вдосконалюватися в обраному виді спорту.

Систематично організовані рухливі ігри при правильному проведенні позитивно впливають на динаміку фізичного розвитку і вдосконалення рухових здібностей дітей, які ними займаються.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
виховна робота

# data[].attributes.attachment_link.title
Виховна робота: види, роль та значення. Реферат

# data[].attributes.attachment_link.description
Позакласна та позашкільна виховні роботи. Позакласна робота - різноманітна освітня і виховна робота, спрямована на задоволення інтересів і запитів дітей, організована в позаурочний час педагогічним колективом школи. Позакласна робота проводиться в поза навчальний час у вигляді занять з гімнастики, легкої атлетики, лижної підготовки та туризму, в секціях, гуртках.