# data[].attributes.body
För att göra analyserandet lättare kan man använda färdiga mallar. Den enklast möjliga modellen ser ut på följande vis:

1. Hur inleds filmen? Beskriv hur.

2. Vad handlar filmen om? (skriv så kort som möjligt)

Tips: skriv ner nyckelscenerna (viktiga scener för filmens handling) och skriv handlingsbeskrivningen efter dem.

3. Var ligger filmens klimax (när inträffar höjdpunkten i filmen). Återberätta filmens klimax.

4. Har filmen något budskap?

5. Vad tyckte du om filmen? Motivera ditt svar.

# data[].attributes.body
Den dramaturgiska modellen är en väldigt vanlig modell när man analyserar film. Om man väljer denna mall kan det vara användbart att använda sig av valmodellen:

1. Premiss: filmens budskap. Helst bara en mening

2. Resumé: en sammanfattande kort handlingsbeskrivning. En precisering av premissen.

3. Anslag: ska vara kort och tydlig, huvudkonflikten presenteras, huvudpersonen försätts i underläge, skapa intresse hos publiken.

4. Presentation och fördjupning: går ofta in i varandra. Vem är hjälte (antihjälte), vilka är onda. I fördjupningen lär vi känna dem ännu bättre. Karaktärerna kan delas upp i
a) Den drivande karaktären: en ackumulator (motor) i handlingen. Sätter oftast igång och avslutar filmen.b) Antagonisten: motpol till den drivande karaktären. Han/hon segrar eller besegras av den drivande karaktären.c) Huvudkaraktären (protagonisten): genomgår störst utveckling: hjälten som vi ska kunna identifiera oss med. Modig, handlingskraftig och lojal.d) Skuggroller och kontrastroller. Kontrastrollens uppgift är att belysa huvudkaraktärens utveckling och också själv utvecklas.
5. Närmaste relation vars uppgift är att få oss i publiken att lära känna en karaktär bättre, också att hjälpa denne att utvecklas (mentorskap). Denne fungerar enbart i relation till någon annan.

6. Konfliktupptrappning: huvudkonflikten och delkonflikterna intensifieras.

7. Konfliktlösning: den avgörande striden (nyckelscenen). Här avgörs filmen. "Point of no return" = klimax utan återvändo.

8. Avtoning: i och med konfliktlösningen är filmen egentligen slut, men avtoningen är tillsatt för att vi i publiken kan pusta ut och att känna triumf eller sorg med karaktärerna.

# data[].attributes.body
Gestalter är personer i berättelser. Gestaltning är hur författaren presenterar och utvecklar dessa personer.

Protagonist är ett annat ord för huvudperson. Detta kan vara den gestalt som vi får lära känna bäst, eller som det är tänkt att vi ska känna mest för. Protagonisten kan också vara den som kämpar för något i berättelsen.

Antagonist är protagonistens motsats. Detta är den person i berättelsen som står för det onda, det negativa eller det självdestruktiva. Antagonisten kan vara en eller flera personer, men den kan också vara en naturkraft. Det kan också vara en del av protagonisten, en mörkare sida.

Direkt gestaltning är när författaren talar om för oss hur personen är och vilka egenskaper den har.

Indirekt gestaltning är när författaren visar oss hur personen är. Vi får läsa mellan raderna för att hitta personens egenskaper. Till exempel genom vad personer säger till varandra, eller vad de gör, eller hur de behandlar varandra, eller hur de ser ut eller klär sig.

Platta gestalter är sådana personer som bara beskrivs med en eller ett par egenskaper. De han beskrivas som stereotyper.

Runda gestalter är sådana som mer påminner om riktiga människor. Statiska gestalter är likadana genom hela berättelsen. De ändrar sig inte. Dynamiska gestalter är sådana som förändrar sig i berättelsen. De utvecklas.

# data[].attributes.body
vad var bra med vårt samarbete idag?

# data[].attributes.body
Hur kan det bli ännu bättre nästa gång?

# data[].attributes.body
Vad måste jag göra själv för att det ska bli så?

# data[].attributes.body
Tex
I Helium
På hospitalet
På Alfreds sjukhusrum

# data[].attributes.body
Sverige är bajs, särskilt Magdalena Andersson!

# data[].attributes.body
lasse andersson hej hej

# data[].attributes.body
Jesper är svennebanan