# data[].attributes.body
Sami ir Ziemeleiropas pamatiedzivotaji, kas dzivo Norvēgijas, Zviedrijas, Somijas un

Krievijas ziemelu dalã, ipasi Lapzemē un Kolas pussalã. Sāmu kopējais skaits ir aptuveni 80 000, no kuriem lielaka dala atrodas Norvegijã.

Vinu tradicionala nodarbosanas ir briezkopiba, zveja un medibas, lai gan musdienas daudzi strada ari citãs nozarēs. Uztura sāmi lieto brieza galu, zivis un ogas, kas ir viegli pieejamas tundrã. Vinu tradicionalais majoklis ir lavvu - konusveida telts, kas lidziga indianu vigvamam, bet musdienãs daudzi dzivo ari parastos naminos.

Sāmu kultura ir bagata ar tradicijam, tostarp joiku - ipasu dziedasanas veidu, kas ataino dabas skanas un cilveku emocijas. Samu tautasterpi, kas pazistami kā gákti, ir krāsaini un atskiras atkaribã no regiona. Tos biezi valkã svetkos un ipasos notikumos.

Lai gan globalizacija ir mainijusi vinu dzivesveidu, sami turpina kopt savas tradicijas un cinities par savu tiesibu saglabasanu

Zieme|valstis.

# data[].attributes.body
Inuiti ir Arktikas pamatiedzivotäji, kas dzivo Kanādas ziemelos, Alaskā (ASV) un Grenlande (Danija). Kopējais inuiten skaits ir aptuveni 180 000, no kuriem lielakã dala dzivo Kanadã, ipasi

Nunavutas, Zieme|rietumu teritorijas un

Kvebekas ziemelos.

Tradicionali inuiti nodarbojas ar medibam un

zveju - vini medi ronus, valzirgus, karibü un valus, kã ari zvejo zivis. Vinu uztura svarigu lomu spele jela gala, kas nodrosina nepieciesamãs uzturvielas skarbajos apstaklos.

Vinu tradicionalais mājoklis ziemã ir iglu - kupolveida sniega maja, bet vasarã vini dzivo teltis no dzivnieku adam. Inuitiem ir bagãtas tradicijas, tostarp stastnieciba, masku dejas un bungu spele, kas tiek izmantota ceremonijas un ritualos. Vinu apgerbs, kas izgatavots no ronu un karibu adam, ir pielagots, lai izturētu aukstos Arktikas apstaklus.

Lai gan musdienãs daudzi inuiti dzivo ciematos ar modernam ertibãm, vini turpina saglabät savas tradicionalãs prasmes un cinities par savu kulturas un zemes tiesibu saglabasanu

# data[].attributes.body
Čukči ir viena no Sibīrijas pamatiedzīvotaju grupām, kas dzīvo Krievijas tālajos austrumos, galvenokārt čukotkas pussala. Viņi runā čukču valodā. Un ir aptuveni 16 000 iedzīvotāji(2024).Čukču nosaukums nozīmē " briežu bagātnieki". Bija trīs veidu čukči:

1) klejotāji - viņi audzēja briežus un klejoja kopā ar tiem.

2) "sēdošie" - tie dzīvoja jūras krastos. Ķēra zivis un medīja savvaļas briežus.

3) "ejošie"čukči.  To bija vismazāk. Šie, pat nezināja, ka briežus var pieradināt, un var izmantot suņu pajūgus. "Ejošie" čukči nodarbojās ar briežu medībām.

# data[].attributes.body
jukagiri ir Krievijas Federācijas Tālo Austrumu un Galējo Ziemeļu tauta, viena no reģiona senākajām tautām. Mīt galvenokārt Kolimas upes baseinā Sahas Republikas ziemeļaustrumos un Čukotkas autonomajā apvidū. Tradicionālā nodarbošanās ir zveja, briežkopība, medības un suņkopība. Ir apmēram 1597 iedzīvotāji(2010).Vini

divoja teltis, kas izgatavotas no ziemeļbriežu

adam, un pielagojs skarbajiem Arktikas

apstakliem.

Viduslaikos jukagiri apdzivoja lielaku teritoriju,

# data[].attributes.body
Ņenci ir vēsturiski pazīstami arī kā samojedi, ir Eirāzijas ziemeļu apgabalu pamatiedzīvotāju tauta. Ņencu apdzīvotajā teritorijā atrodas Krievijas Federācijas Ņencu autonomais apvidus un Jamalas Ņencu autonomais apvidus. Kopējais ņencu skaits ir apmēram 50 tūkstošu, apmēram 1500.

Ņenci nodarbojas ar ziemeļbriežuganīšanu, zvejniecību un medībām. Lielā mērā saglabājuši savu tradicionālo dzīvesveidu, valodu un ticējumus.

Ņenci pārtiek no:

- Ziemeļbriežu gaļas (viena no galvenajām pārtikas sastāvdaļām)

- Zivīm (galvenokārt no vietējām upēm un ezeriem)

- Savvaļas ogām un augiem

- Dažreiz arī putniem un maziem zīdītājiem

# data[].attributes.body
Nganasani ir Krievijas Federācijas Galējos Ziemeļos mītoša samodiešu tauta. Apdzīvo Taimiras pussalu Krasnojarskas novada ziemeļos. 2010. gada Krievijas tautskaitē par nganasaniem sevi atzina 862 cilvēki. Tiek uzskatīta par vistālāk ziemeļos mītošo Eirāzijas tautu.

Nganasani tradicionālais uzturs un tradīcijas ir ļoti līdzīgas citiem reģiona pamatiedzīvotājiem. Viņu uzturs galvenokārt sastāv no:

- Ziemeļbriežu gaļas

- Zivīm

- Savvaļas ogām un augiem

- Dažreiz arī putniem un maziem zīdītājiem

Runājot par tradīcijām, nganasani cilvēki ir pazīstami ar savām bagātajām kultūras tradīcijām, kas ietver:

- Dziesmas un dejas, kas bieži vien ir saistītas ar dabas un dzīvnieku godināšanu.

- Šamanisms, kurā šamaņi spēlē svarīgu lomu kā garīgie līderi un dziednieki.

- Tradicionālās amatniecības, piemēram, apģērbu un rīku izgatavošana no dabīgiem materiāliem.