# data[].attributes.headline
כל הכתה כל הזמן- ג'ני, לימור, תמיר וחן

# data[].attributes.subject
כל הכתה כל הזמן- ג'ני, לימור, תמיר וחן

# data[].attributes.body
משפטים מרכזיים מתוך המאמר:

המפתח להשתתפות של יותר תלמידים בשיעור הוא בראש ובראשונה, זמן.

השתתפות של תלמידים בלמידה היא מאבני היסוד של הוראה יעילה. השתתפות כזאת, מעלה את המוטיבציה של מורים ותלמידים ותורמת לחיזוק תחושת המסוגלות העצמית שלהם.

העיקרון הוא להפעיל כמה שיותר תלמידים בכמה שיותר שיעורים.

ההפעלה כוללת שאלות של ידע ובעיקר שאלות של חשיבה מסדר גבוה.

צורת למידה כזו מאפשרת למורה "מצב גלוי" על הידע של הכיתה בניגוד ל"מצב חסוי". הפתרון נמצא בגישה משלבת בין הפיכת החסוי לגלוי ובמתן זמן נוסף לחשיבה, למשל: אם הכניסה לכתה ולפני תחילת תהליך ההוראה יש לבקש מהתלמידים להניח מחברת על השולחן ולהראות שיש ברשותם כלי כתיבה. הקפדה על פעילות פשוטה זו בתחילת כל שיעור יוצרת מוכנות ב3 רמות: טכנית, רגשית וקוגנטיבית.

את ההוראה בשיעור יש להתחיל כמה שיותר מוקדם לאחר הכניסה לכתה. זמן מבוזבז הוא זמן שיחסר לנו כדי לסיים את שלבי ההוראה ולהפוך את השיעור ליעיל. התחלת השיעור בזמן משדרת לתלמידים רצינות מצד המורה ואת משמעות משאב הזמן.

נתינת מטלות קבוצתיות כדי שכלל התלמידים ישתתפו בשיעור.

גם בסיכום השיעור יש לחתור לשיתוף של כל התלמידים.

# data[].attributes.headline
כל הכיתה כל הזמן - אור היאם אורי

# data[].attributes.subject
כל הכיתה כל הזמן - אור היאם אורי

# data[].attributes.body
הוא מתנגד לשאלות "מי יודע?" "מי זוכר?" וכו

הוא מציע לבקש מהתלמידים להוציא מחברות כשמתחיל השיעור.

הוא מציע להסביר מה יהיה בשיעור החדש

הוא מציע לפתוח את השיעור עם סיכום של השיעור הקודם ואז משימת חימום שדורשת זכירה ודורשת זמן. הוא מציע אחרי זה לייצר השוואות בין התלמידים ו/או שתלמידים יתנו את תשובותיהם כותב אותן על הלוח ומבקש שישלימו את החוסרים במחברת.

# data[].attributes.headline
כל הכיתה כל הזמן /ק. גוטרמן - עדי ג, יוליה ונטע

# data[].attributes.subject
כל הכיתה כל הזמן /ק. גוטרמן - עדי ג, יוליה ונטע

# data[].attributes.body
פרקטיקות שבהן 100% תלמידים פעילים:

1. מוכנות ללמידה - לבקש מתלמידים להניח מחברת על השולחן ולהראות כלי כתיבה - מוכנות טכנית, רגשית וקוגניטיבית (עמ׳ 41).

2. להזכיר לתלמידים במה עוסקים ולאן מתקדמים לא בשאלה סגור (״מי״) אלא במטלת פתיחה שהיא גשר בין השיעור הקודם לנוכחי (עמ 41-42)

3. לעבור בין תלמידים - להציץ במחברות, לזהות מתקשים ומתקדמים (עמ 42)

4. איסוף באמצעות אמירה ״אני מוכן לשמוע תשובות״ (ולא ״מי״) (עמ 42)

5. לשתף תלמידים אחרים בתשובה שניתנה ״מבקש מכולם להזכר, אך לא לומר״ (עמ׳ 43)״

6. הפיכת ההוראה מחסוי לגלוי - בשיחה או בכתיבה במחברת (לפי התאמה לגיל) (עמ 44)

7. סיכום שיעור - באמצעות מטלה המבקשת מהתלמידים לסכם או לחשוב (עמ 44)

# data[].attributes.headline
פתיחה וסיכום

# data[].attributes.subject
פתיחה וסיכום

# data[].attributes.body
החלטתי להעביר מערך שיעור על חקר עמים ותרבויות הדרך חוויתית,

נושא: היכרות עם תרבויות שונות.

פתיחה (10 דקות) – מעוררת עניין

מראים לתלמידים תמונות של בגדים מסורתיים, מאכלים ודגלים ושואלים:

מישהו מזהה? מאיפה זה יכול להיות?

משמיעים שירים קצרים משפות שונות ומנסים לנחש מאיזה מדינה הם

משחק קצר – מחלקים כרטיסים עם שמות מדינות וצריך להתאים לתמונה הנכונה.

סיכום:

סיכום (10 דקות) – חיבור אישי

כל תלמיד אומר משהו חדש שלמד או אהב בשיעור

התלמידים מקבלים “דרכון” קטן ומוסיפים ציור או כותבים על המדינה שהכי סקרנה אותם.

# data[].attributes.headline
רעיונות לפתיחת שיעור:

# data[].attributes.subject
רעיונות לפתיחת שיעור:

# data[].attributes.body
1. מצגת עם נושא השיעור

2. שימוש בwordwall

3. משחק "המלך אמר" לפתיחת שיעור בנושא פעלים.

רעיונות לסגירת שיעור:

1. חידון

2. לשאול את הילדים "מה עשינו?" "מה הם לוקחים איתם מהשיעור?"

3. לתת משימה הביתה ולהציג בשיעור הבא.

# data[].attributes.body
1. הצגת יצירת אומנות

2. משחק כרטיסיות בחירה ומענה במילה

3. סרטון על אמן של 2 דקות

# data[].attributes.headline
רונה, שני, רפי, עדי ב

# data[].attributes.subject
רונה, שני, רפי, עדי ב

# data[].attributes.body
כל הכיתה כל הזמן

*דרך חשובה בה ניתן לאפשר ליותר ילדים להשתתף בשיעור היא לתת מספיק זמן להשיב על שאלה שנשאלה בכיתה. יש ילדים שישמחו לענות וזקוקים למעט יותר זמן.

*הכותב עובר בין התלמידים וכל יכול לסייע להם ולראות היכן כל תלמיד נמצא..

*הוא מציין היגדים שגורים ״מי יכול לענות..״ שמצמצמים את קהל הפונים. ומבקש לשנות את הנוסח השגור למשל ״אני מוכן לשמוע תשובות״, בהקשר לשאלה ששאל.

*הוא מאפשר לילד שאולי ממעט להשתתף, או כזה שהוא מעוניין ״לחזק״ לקחת חלק לאחר שעבר וראה את תשובתו הנכונה וש״סיכם״ איתו בינהם שיציג את תשובתו כדוגמה לכל שאר הכיתה.

*הוא ימשיך וישאל ״מי ענה כמו..״ זה יאפשר גם לתלמידים שענו תשובה זה או דומה להשתתף ויבהיר שזה הגיוני ולגיטימי שיהיו גם תשובות דומות וגם בהצבעה תלמידים שלא הציגו את התשובה יוכלו להשתתף.

*פניה כגון ״להיזכר אך לא לומר״ או לבקש מהתלמידים לכתוב את התשובות במחברת ורק אחר כך לענות בעל פה. אלו יעודדו חשיבה ולא ״שליפה״ מהירה. ויאפשרו ליותר תלמידים להיות בעיניין.

*עבודה בקבוצות מאפשרת אופי שונה והשתתפות.

# data[].attributes.body
1. הצגה קבוצתית של עבודה אישית

2. קהוט

3. חידון שאלות פופקורן לפי הנושא הנלמד

# data[].attributes.headline
פתיחות וסגירות📚 

# data[].attributes.subject
פתיחות וסגירות📚 

# data[].attributes.body
סיום נושא או שיעור משמעותי במאכל שכל תלמיד ותלמידה יביאו לחלוק עם חברי הכיתה וקשור לנושא. כל תלמיד יסביר את הבחירה.

מזון תקופתי (למשל תקופות צנע, תקופת ימי הביניים).

קאפקייק בצורה מסוימת

צבעוניות מסוימת של מאכל

ציור בירקות

פיצה בצורות…

זה גם יכול להיות בפתיחה לשיעור ולהוביל להמשך.

סיום שיעור במעגל, ישיבה בחצר בית הספר, יציאה מהכיתה.

פתיחה של שיעור על יצירתיות.. כאשר התלמידות. ים נכנסים לכיתה שנקראת אחרת לגמרי. הופכים את הכיתה לחוף ים. סירות מקרטון וכו.

פתיחת שיעור בסרטון קצר לכיתה עייפה, כזה שמציג את הנושא באופן שונה או אחר.

# data[].attributes.headline
רעיונות לפתיחות של שיעורים

# data[].attributes.subject
רעיונות לפתיחות של שיעורים

# data[].attributes.body
סרטון - ניתן לגרות את התלמידים ללמידה בעזרת סרטון בפתיחת השיעור.

מדרש תמונה - מציגים לתלמידים תמונה ומבקשים שיתארו מה הם רואים, לאחר מכן, בכל פעם מוסיפים פרט ומבקשים התייחסות.

שיר - פותחים בשיר מושמע או מודפס, השיר יכול להיות בסיס לדיון בסוגיה או הצגה של נושא.

יצירת ציפייה - לכתוב את נושא השיעור ולשאול מה הייתם רוצים לדעת על הנושא ולכתוב על הלוח

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
פתיחות של שיעורים

# data[].attributes.headline
 אירה ואור✌️

# data[].attributes.subject
 אירה ואור✌️

# data[].attributes.body
פתיחת מפגש- ניתן להתחיל מפגש עם שיר שכולל בתוכו תנועות וכך להעיר את הילדים ( למשל לתופף על הגוף).

סגירת שיעור- עם שיר שנותן הרגשה של סיום המפגש (תגידו לי שלום) או שיר שקשור לנושא שמלמדים באותו יום

# data[].attributes.headline
רעיונות לסיכום של שיעורים

# data[].attributes.subject
רעיונות לסיכום של שיעורים

# data[].attributes.body
כרטיס יציאה - הלומדים יזכו לצאת מהמפגש רק אם יענו בע"פ או בכתב על כרטיסיה עם השאלה: "מה הרעיון המרכזי שלמדתי מהמפגש?", "איך אפשר לקשר את מה שנלמד היום לנושא/מקצוע אחר?"

עיצוב מדבקה - בקשו מהלומדים לעצב מדבקה עם ציטוט חשוב מהמפגש/המסר המרכזי של המפגש.

העלאת פוסט בפדלט - המסכם את הנקודות העיקריות שנלמדו בשיעור.

זריקת כדור - העבירו כדור בין כלל הלומדים, כאשר כל מי שהכדור בידיו צריך לשתף בדבר אחד בלבד שהתחדש לו בעקבות המפגש.

שיעורי בית - תנו לתלמידים שאלה מעניינת/נושא לדיון לגבי השיעור שעליה ידונו עם ההורים בבית או בארוחת הערב.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
אייך לסכם שיעור

# data[].attributes.headline
פתיחות וסיומות שיעורים - אורי קינן

# data[].attributes.subject
פתיחות וסיומות שיעורים - אורי קינן

# data[].attributes.body
פתיחות שיעור

תקציר הפרקים הקודמים - לפתוח שיעור היסטוריה בסקירה מהירה של אירועים גדולים (אפשר להתחיל במפץ הגדול, בהופעתם של חיים על הפלנטה, בראשית האנושות, ראשית הציוויליזציה או כל סט אירועים שמתקדם כרונולוגית) ולדלג במהירות קדימה. לא מדובר בחומר לימוד אלא בתמונה רחבה שמזמינה הקשבה של התלמידים. ביצוע של פתיחה זו כמה פעמים, כל פעם עם נקודות פתיחה שונות, מציעה לתלמידים לחשוב על ההיסטוריה כמלאה בנרטיבים שונים עם נקודות פתיחה ונקודות ציון שונות מאלו אליהן נחשפו.

משחק היכרות שמות משפחה - לפתוח שיעור בשאלות מהו שם המשפחה שלהם? מה מקורו ומי האדם הראשון במשפחתם שהם יודעים שנשא אותו. התוצאות של המשחק יכולות להיות בסיס לאבחנות על פטריארכיה, על המעט שאנו יודעים על העבר של משפחותינו או על הכוח של מוסדות ומסורות שונות כמו  לוי וכהן.

משחק מעגלים גיאוגרפים של הזהות - למנות עם התלמידים את מגוריהם במעגלים שהולכים ונהיים רחבים יותר משכונה, לעיר, למחוז, למדינה, למזרח התיכון, ליבשת אסיה, לכדור הארץ, ולשביל החלב ואז לשאול שאלות זהותיות לגבי האם הם מרגישים יותר תושבי השכונה או העיר, יותר מזרח תיכוניים או אנשי כדור הארץ וכו. המטרה היא שכאשר רוב התלמידים יגידו שהם יותר ישראלים משאר מהעגלים אפשר יהיה לדון במרכיבים של זהות לאומית.

סיומות שיעורים

איפכא מסתברא - לקראת סוף שיעור בו היה נרטיב היסטורי ברור להציע לתלמידים שהמורה טועה וההפך הוא הנכון ומכאן להזמין אותם לנסח טענה הפוכה מזו שנטענה בשיעור. אם הם מתקשים בכך אפשר להראות להם איך לטעון טענות הפוכות. אם הם מצליחים בכך להזמין אותם להציג עובדות המחזקות את הטענה הזו ולהציע שאם ימצאו מידע כזה באופן עצמאי עד השיעור הבא יקבלו בפתיחת השיעור זמן להציג את טענת הנגד שלהם.

לפרק את הפאתוס - למצוא קטע מערכון קומי קצר, רלוונטי לנושא הלימוד ולהקרין אותו כך שהתלמידים בתקווה יצאו מהכיתה צוחקים או לפחות עם חיוך.

# data[].attributes.headline
פתיחות וסגירות לשיעורים:

# data[].attributes.subject
פתיחות וסגירות לשיעורים:

# data[].attributes.body
פתיחות:

חלוקה לקבוצות לפי מדבקות סימון צבעים

הצבעה לגבי היגד שעל הלוח

קישור לתחום דיסיפלינרי אחר כמו שיר קשור במוזיקה או תמונות מייצגות באומנות

סגירות:

חזרה לסרטון/תמונה/שיר פותח מזווית אחרת

קאוט

קטע מסרט (לא סרטון לימודי) שיכול להתקשר לנושא

# data[].attributes.headline
פתיחת וסגירת השיעור

# data[].attributes.subject
פתיחת וסגירת השיעור

# data[].attributes.body
פתיחת השיעור

לשאול שאלה מערערת

חידה

מוזיקה שהילדים אוהבים

סרטון

ריקוד או שיר

חימום ידיים (לפני סדנה מעשית)

סיפור

סגירת השיעור

צפיה בתוצרים / תערוכה

סיכום קצר - כתיבה

תשבץ עם מילות מפתח שנלמדו

# data[].attributes.headline
קבוצה: תמיר אורי ולימור.

# data[].attributes.subject
קבוצה: תמיר אורי ולימור.

# data[].attributes.body
רעיונות לפתיחת שיעור:

מדרש תמונה - מציגים לתלמידים תמונה ומבקשים שיתארו מה הם רואים, לאחר מכן, בכל פעם מוסיפים פרט ומבקשים התייחסות.

שיר - פותחים בשיר מושמע או מודפס, השיר יכול להיות בסיס לדיון בסוגיה או הצגה של נושא.

תרגיל הודיה - כל תלמיד כתב על מה הוא מודה במסגרת שיעור על יום המעשים הטובים. יצירת סטיקרים.

סרטון - שקשור לשיעור.

רעיונות לסגירת שיעור:

זריקת כדור - העבירו כדור בין כלל הלומדים, כאשר כל מי שהכדור בידיו צריך לשתף בדבר אחד בלבד שהתחדש לו בעקבות המפגש.

שיעורי בית - תנו לתלמידים שאלה מעניינת/נושא לדיון לגבי השיעור שעליה ידונו עם ההורים בבית או בארוחת הערב.

"איפכא מסתברא" - לבקש מהתלמידים להציע נרטיב / פרשנות אחרת לחומר שהוסבר בשיעור.

סרטון - שקשור לנושא ולפתח דיון בנושא. למשל אלו מחשבות עולות מהסירטון.

# data[].attributes.headline
פעילויות סיכום- עדי ג חן ונטע:

# data[].attributes.subject
פעילויות סיכום- עדי ג חן ונטע:

# data[].attributes.body
שש רוץ - לסכם ב-6 מילים

סטיקר - להמציא סטיקר לקורקינט/רכב

די גיי - למצוא שיר שאוהבים ומחליפים מילים

כדור - לזרוק כדור ולהגיד מילת סיכום

הודעת וואטסאפ לתלמיד הנהדר

שיר מסכם שמחתבר לשיעור

קהוט

# data[].attributes.headline
רונה, אור, ג 'ני ועדי בר

# data[].attributes.subject
רונה, אור, ג 'ני ועדי בר

# data[].attributes.body
טכניקה לפתיחת שיעור:

1 משהו טוב שקרה לך בשבוע האחרון (מתאים לכיתות קטנות).

2 שיר עם פעולה, תיפוף למשל, כאשר כל הילדים חוזרים על התנועה.

3 כדור דמיוני (בהשראת המאמר, במקום קוביה)

שמוסרים אחד לשניה רק ע"י יצירת קשר עין.

4 שמש אסוציאציות (בהשראת המאמר).

לכתוב על מה אנחנו הולכים לדבר, סדר פעולות.

סגירת שיעור:

1 "תולים כביסה" לחלק לכל תלמיד פתק שעליו ירשום רעיון ויתלה על חבל כביסה בסיום השיעור.

2 "123" הנחיה לסיכום שלוש נקודות עיקריות..

3 "שש רוץ" כתבו מה למדתם מהמפגש בשש מילים בלבד.

4 נסחו הודעת ווטסאפ לסיכום השיעור, חישבו על כך שאתם אמורים לשלוח את ההודעה לתלמיד שלא הגיע לשיעור.