# data[].attributes.body
Ascani, fill d'Enees, va fundar Alba Longa. El seu descendent Nímitor va ser destronat pel seu germà Amuli, que va condemnar la seva filla Rea Sílvia a ser sacerdotessa. Malgrat això, Rea Sílvia va tenir els bessons Ròmul i Rem amb el déu Mart. Els bessons van ser llançats al riu Tíber i rescatats per una lloba, Luperca, i criats per un pastor. Adults, van restaurar Nímitor al tron i van fundar Roma on van ser alletats. Ròmul va matar a Rem durant una disputa sobre la ubicació de la ciutat, esdevenint el primer rei de Roma l'any 754 aC.

4o

# data[].attributes.body
Fundador i primer rei de Roma.

Conegut per establir les primeres institucions polítiques i militars de la ciutat.

# data[].attributes.body
Segon rei de Roma, conegut per la seva saviesa i pietat.

Se li atribueix l'organització de la religió i la creació del calendari romà.

# data[].attributes.body
Tercer rei, conegut pel seu caràcter bel·licós.

Va ampliar el territori de Roma a través de diverses guerres, incloent la destrucció d'Alba Longa.

# data[].attributes.body
Quart rei, nét de Numa Pompili.

Conegut per les seves habilitats tant en la guerra com en la pau, i per l'expansió de Roma.

# data[].attributes.body
Cinquè rei, d'origen etrusc.

Va introduir moltes influències etrusques i va realitzar importants obres públiques.

# data[].attributes.body
Sisè rei, conegut per les seves reformes socials i polítiques.

Va establir una nova divisió de les classes socials i va organitzar el primer cens.

# data[].attributes.body
Setè i últim rei de Roma.

El seu regnat tirànic va portar a la seva expulsió i l'abolició de la monarquia, donant pas a la República Romana.

# data[].attributes.body
Les Guerres Púniques van ser una sèrie de tres conflictes bèl·lics que es van lliurar entre la República de Roma i l'Imperi Cartaginès (Cartago) entre els anys 264 aC i 146 aC. Aquestes guerres són anomenades "púniques" a causa del nom en llatí dels cartaginesos, "Punici", que deriva de "Phoenici", en referència als fenicis, de qui els cartaginesos eren descendents.

Les Guerres Púniques van ser crucials per a l'expansió de Roma i l'establiment del seu domini al Mediterrani. A continuació, es descriuen breument les tres guerres:

1. Primera Guerra Púnica (264-241 aC)

Es va centrar principalment en la disputa pel control de Sicília. Roma finalment va guanyar, aconseguint Sicília com la seva primera província fora de la península itàlica.

2. Segona Guerra Púnica (218-201 aC)

Famosa per les campanyes del general cartaginès Anníbal, qui va travessar els Alps amb els seus elefants per envair Itàlia. Malgrat diverses victòries significatives, Cartago va ser finalment derrotada per Roma, liderada per Escipió l'Africà, en la batalla de Zama.

3. Tercera Guerra Púnica (149-146 aC)

Va culminar amb el setge i destrucció de la ciutat de Cartago per part de Roma, consolidant així el domini romà al Mediterrani occidental i eliminant Cartago com a potència rival.

# data[].attributes.body
Gai Juli Cèsar (100 aC - 44 aC) va ser un líder militar i polític romà clau en la transformació de la República Romana en l'Imperi Romà.

Carrera política i ascens: Va començar la seva carrera política ocupant diversos càrrecs públics. Es va aliar amb Pompeu i Cras en el Primer Triumvirat, cosa que va ser crucial per al seu ascens al poder.

Conquesta de la Gàl·lia: Entre 58 aC i 50 aC, Cèsar va conquerir la Gàl·lia, ampliant enormement el territori romà i guanyant riquesa i popularitat.

Guerra civil i dictadura: El 49 aC, va creuar el riu Rubicó, iniciant una guerra civil contra Pompeu i el Senat. Va guanyar la guerra i es va convertir en el líder indiscutible de Roma. El 44 aC, va ser nomenat dictador perpetu i va implementar diverses reformes importants.

Assassinat: El 15 de març del 44 aC, va ser assassinat per un grup de senadors que temien que es convertís en monarca. La seva mort va desencadenar una nova guerra civil que va portar a la caiguda de la República i a l'establiment de l'Imperi Romà sota August.

Llegat: Les seves conquestes i reformes van tenir un impacte durador. El títol "Cèsar" es va convertir en sinònim d'emperador, i el mes de juliol porta el seu nom.

# data[].attributes.body
El Segon Triumvirat va ser una aliança política formada a la República Romana entre el 43 aC i el 33 aC, composta per tres líders: Marc Antoni, Lèpid i Octavi Cèsar. Aquesta coalició es va establir després de l'assassinat de Juli Cèsar i tenia com a objectiu perseguir els assassins de Cèsar i establir l'ordre polític a Roma. Tot i això, el Segon Triumvirat va desembocar en una nova guerra civil entre Octavi i Marc Antoni, culminant amb la victòria d'Octavi a la batalla d'Accium el 31 aC, després de la qual Marc Antoni i Cleòpatra es van suïcidar. Això va deixar Octavi com l'indiscutible líder de Roma, que poc després es proclamaria com a l'emperador August.

3.5

# data[].attributes.body
Julia Claudia va ser una emperadriu romana que va viure al segle I dC. Va ser l'esposa de l'emperador Neró i mare de Claudia Augusta. La seva influència a la cort romana va ser significativa, i se la recorda per la seva bellesa i elegància. No obstant això, la seva vida va estar marcada per la tragèdia, ja que va ser exiliada pel seu marit i finalment executada. La seva història és un exemple dels alts i baixos del poder a l'antiga Roma.

# data[].attributes.body
Flavia Domitila va ser una dama romana del segle I, membre de la dinastia Flavia, filla de Domitila la Menor, néta de Domitila la Major i de l'emperador romà Vespasià i neboda dels emperadors Tito i Domiciano.

# data[].attributes.body
Tito Livio" (Titus Livius), un dels historiadors més importants de l'antiga Roma, conegut per la seva obra monumental "Ab Urbe Condita" (Des de la fundació de la Ciutat), que narra la història de Roma des de la seva fundació fins a l'any 9 a.C.

# data[].attributes.body
Lucio Septimio Severo (en llatí: Lucius Septimius Severus; Leptis Magna, Àfrica, 11 d'abril de 146-Eboracum, Britània, 4 de febrer de 211) va ser emperador de l'Imperi romà de 193 a 211. Va ser el primer emperador romà d'origen nord-africà a assolir el tron ​​i el fundador de la dinastia dels Severs

# data[].attributes.body
Flavio Valerio Constantino (en llatí: Flavius ​​Valerius Constantinus; Naissus, 27 de febrer de c. 272 ​​o 280 o 288-Nicomedia, Bitinia i Ponto, 22 de maig de 337)​ va ser emperador romà des de la seva proclamació per les seves tropes el 25 de juliol de l'any 306, i va governar un Imperi romà en constant creixement fins a la seva mort.

# data[].attributes.body
Teodoro I Comneno Láscaris (en grec: Θεόδωρος Α' Λάσκαρις Theodōros I Laskaris; c. 1175-novembre de 1221) va ser el primer emperador de Nicea, un estat successor de l'Imperi bizantí, des de 1205

# data[].attributes.headline
476 d.C conseguida de Roma en mans dels bàrbars 

# data[].attributes.subject
476 d.C conseguida de Roma en mans dels bàrbars 