# data[].attributes.body
Revolūcija sākās 1789. gada maijā ar sasaukšanu ar mērķi iegūt kārtu pārstāvju atbalstu nodokļu celšanai valsts budžeta augošā deficīta mazināšanai. 1789. gadā Francijā tika atcelts feodālisms. Franču revolūcijas gaitā 1791. gadā tika pieņemta pirmā Francijas Konstitūcija, ar kuru tika izveidota konstitucionālā monarhija, kas 1792. gadā pārtapa par Francijas Republiku.

# data[].attributes.body
Angļu 17. gs. un īpaši franču 18. gs. apgaismības idejas un teksti bija būtisks politiski literārs impulss un ietvars Franču revolūcijas procesiem. Voltēra , Denī Didro un īpaši Žana Žaka Ruso sacerējumi guva lielu ietekmi Francijā un ārpus tās. Franču apgaismības politiskā doma, lielā mērā balstoties uz 17. gs. angļu filozofu domām definēja dabisku, indivīdam neatņemamu tiesību kopu, piemēram, sabiedrības vajadzību pēc brīvības, taisnīguma un rīcības, ko neierobežotu tradīcija vai izcelsmes sociālie rāmji. Par spilgtu literāru tēlu, kas iemiesoja priekšstatus par jaunu, brīvu cilvēku ārpus kārtu robežām kļuva Pjēra Bomaršē lugas “Figaro kāzas” varonis, kalps Figaro, kas pārmeta grāfam Almavivam , ka visas tiesības un privilēģijas grāfam dotas tikai tāpēc, ka viņš nejauši piedzima par aristokrātu. Apgaismības politiskā doma tās radikālākajā versijā pretnostatīja monarhijas sakrālai dabai un absolūtismam alternatīvu politisku formāciju – nāciju, kas pati ir sevis leģitimācijas un varas avots.

# data[].attributes.body
Karalim un viņa īredņiem saglabāja izpildvaru,bet likumu piņemšanu nolēma nodot likumdošanas sapulcei.

# data[].attributes.headline
Revolūcijas otrais posms francijā (1792 - 1794)

# data[].attributes.subject
Revolūcijas otrais posms francijā (1792 - 1794)

# data[].attributes.body
Iedzīvotāji prasīja ātru valdības rīcību. Sievietes, kas vairs nespēja iegādāties pārtiku devās uz Versaļu un piespieda karali pārceltie uz galvas pilsētu. Pūlis uzbruka karaļa pilij.

to izmantoja politiķi kuri gribēja iegūt varu . Viņi veidoja politiskos klubus, rīkoja sapulces un sludināja,ka vara ir pievīlusi tautu.žurnālists Žans Marats (1749 - 1793) izplatija baumas ka valdība atbrīvos noziedzniekus, lai tie apkarotu revolūciju. Tas izraisija uzbrukumus cietumiem,kuros nežēlīgi nogalināja ap 1600 cilvēku.

# data[].attributes.body
izmantojot cilvēku izmisumu,politisko klubu vadītāja sarīkoja Nacionālā konverta vēlēšanās. Konventā pārsvarā nonāca tie, kurus izvirzija grūtības nonākošie. 1792. gada konvents pārņēma varu valstī. Karali tiesāja un sodīja ar nāvi.

Franciju pasludināja par republiku.

# data[].attributes.body
problēma sākās,kad konvents izsludināja vīriešu iesaukšanu armijā,sāka regulēt cenas un algas. Ne visi bija gatavi karot,bet cenu un algu regulēšana daudziem radīja zaudējumus. Sākas nemieri,un daudzviet cilvēki prasija karaļa varas atjaunošanu.

# data[].attributes.body
konverta locekļi 1794. gadā apcietināja Maksimiljēnu Robesppjēru un sodija ar nāvi.Terors beidzās, un jauniemkonverta līderi izveidoja padomi direktoriju,kurā bija pieci valsts vdītāji direktori.