# data[].attributes.body
Vi har ansvaret for den gode kommunikation med borgeren.

# data[].attributes.body
Jfr. journalbekendtgørelsen, så skal der føres journal over dine besøg hos borgerne, hvor det er her du dokumenterer.

SERVICELOVEN

Som SSA er størstedelen af opgaverne omfattet af Serviceloven (SEL). Det drejer sig om at hjælpe borgeren ud af sengen, komme i tøjet, toiletbesøg, mad og drikke mv.

SUNDHEDSLOVEN

Derudover skal man forholde sig til Sundhedsloven (SUL). Denne omfatter sundhedsfaglige opgaver så som undersøgelser (bl.a. sidde/liggesår). Dertil sygepleje, genoptræning og sparring med andre sundhedsfaglige instanser.

# data[].attributes.attachment_caption
Konflikter er et livsvilkår - de kan ikke undgås.

# data[].attributes.body
Denne model er med til at vise hvordan konflikter udvikler sig, hvis der ikke tages hånd om dem.

Farverne viser stadierne ift. hvor vanskelige de er.

Når en konflikt er rød, er den nået meget højt op på konflikttrappen, og er meget vanskelig at håndtere.

# data[].attributes.body
KOL

# data[].attributes.body
Denne model er med til at vise hvordan konflikter udvikler sig, hvis der ikke tages hånd om dem.

Farverne viser stadierne ift. hvor vanskelige de er.

Når en konflikt er rød, er den nået meget højt op på konflikttrappen, og er meget vanskelig at håndtere.

# data[].attributes.body
VERBAL

Handler om det du siger, og hvordan du siger det. Tænk på at du har med ældre borgere at gøre, og sproget er forskelligt. Fagsprog bruges sammen med kollegaer, men til borgere skal der bruges hverdagssprog (neutralt sprog).

Dit toneleje er derfor meget vigtigt.

NON-VERBAL

Alt det vi siger med kroppen eller signalere uden ord.

Kropssproget er en sladrehank - svært ikke at vise hvad man føler.

Ens fagter, kropsholdning(åben/lukket), påklædning/tøjstil og hår/udsmykninger fx tatoveringer

Ansigtsudtryk (mimik)

Øjenkontakt spiller en stor rolle – vi viser følelser med vores ansigt.

HUSK borgeren ser det non-verbale hos dig først, inden du overhovedet har sagt noget.

Perspektivskiftet

Metode til at sætte sig ind i borgerens verden, for at se det fra deres synsvinkel.

# data[].attributes.body
110 årige Karla bor i egen lejlighed i Herning.

Hun har mistet sin mand, men har fået skabt en familie med børn og svigerbørn, børnebørn og oldebørn, så familie betyder meget for Karla.

Hun er glad for kryds og tværs samt cerutter, som giver hende livsglæde.

Karla er meget glad for sit hjem, som også gør hun ikke har været ude af sit hjem i 6 år, da hun heller ikke har overskuddet til det.

# data[].attributes.body
Niveau 3

Svære begrænsninger

# data[].attributes.body
Morgen – middag – aften

Rengøring hver 14. dag

Hun har nødkald.

Hun går med ble og sidder i kørestol

Fokus på morgenbesøget.

# data[].attributes.body
Lyttende, opmærksom, viser respekt og forståelse. Være støttende - husk vi har rollen for at samarbejdet fungerer.

Herunder kan du benytte dig af spørgeteknik og aktiv lytning

# data[].attributes.body
Åbne spørgsmål

Du ligger op til et åbent svar og en videre dialog

Hjælper med at få en borger til at uddybe eller fortælle om et problem, eller en situation. De er ofte hv-spørgsmål, altså hvad, hvilke og hvordan

OBS på at "hvorfor" ofte kan være anklagende, så tænk meget over det.

Lukkede spørgsmål

Giver borgeren mulighed for at svarer kort og konkret. Ofte med ja eller nej til enkelte ting, som borgeren skal tag stilling til. Fx "vil du have røde eller den grønne bluse på?" Det er en fordel hvis borgeren ikke har så meget overskud til en samtale.

Lukker for videre samtale

Ledende spørgsmål

Her ligges ordene næsten i munden på borgeren. De ligger op til et bestemt svar. Du har allerede fastlagt en mening. Ofte skal disse spørgsmål helst ikke bruges, men kan være til en borger der har svært ved at formulerer sig.

Meget vigtigt at være bevidst om hvornår disse spørgsmål bruges.

# data[].attributes.body
Gode råd til at blive en bedre lytter - "at strække sine ører"

Giv god tid og tillad pauser

Vær mere optaget af, hvad den anden siger - end hvad du skal svare

Hvis den anden går i stå, så prøv med "du var vist ved at fortælle om.."

Lyt særligt efter de ord og vendinger, der bliver brugt meget, og brug den andens egne ord og måder at sige tingene på i løbet af samtalen.

Stil uddybende spørgsmål som " kan du ikke fortælle lidt mere om det" eller "det lyder spændende, kan du sige lidt mere"

# data[].attributes.headline
Girafsprog - Konfliktnedtrappende - "jeg"

# data[].attributes.subject
Girafsprog - Konfliktnedtrappende - "jeg"

# data[].attributes.body
Denne metode anvendes for at nedtrappe en konflikt, så vi undgår at gå op af trappen.

Der bruges et "jeg-sprog", der ikke anklager den anden. I stedet holdes fast på sagens kerne og man spøger ind til begges behov/ønsker.

Bliver på egen banehalvdel

Lytter

Respekterer den anden som en person

Giver plads til andre opfattelser og værdier end ens egne behov

Tager ansvar for egne følelser og behov

Giraffen har overblikket og et stort hjerte

Tegn herpå er ofte at man udtrykker egne følelser, stiller åbne spørgsmål, fokuserer på nutiden og ikke fremtid, går efter problemet og ikke personen.

# data[].attributes.body
Denne metode anvendes for at optrappe en konflikt, fordi man gennem sproget anklager den anden ved at tale "du-sprog"

Bebrejder

Kritiserer

Vurderer

Generaliserer

Fortolker den andens motiv

Fokus flyttes fra problemstillingen til at det er den anden der er problemet.

Ulven angriber, snerre og er glubsk.

Tegn herpå er ofte at personen benytter "altid" og "aldrig", afbryder, stiller ledende spørgsmål, afvisende kropsholdning osv.

# data[].attributes.body
Kommunikationen er fundamentet for en god relation og sikrer, at samarbejdet bliver så vellykket som muligt. Det er medvirkende til, at borgeren føler sig tryg og har den bedste livskvalitet, ligesom en venlig og respektfuld kommunikation med de pårørende gør tilværelsen lettere for alle involverede.

# data[].attributes.body
Vi dokumenterer for at gøre arbejdsgangen lettere for os selv og vores kollegaer.

Ved at holde tonen objektiv og saglig i dokumentationen af dagens arbejde, kan vi tydeligt videregive informationer og holde andre opdaterede.

# data[].attributes.body
Borgerens subjektive følelse:

Karla fortæller det gør ondt og er generende.

Observation:

Vi observerer et sår på 2x2 cm bredt, som ikke væsker endnu, vi lytter til Karla og ser hun er besværet og sidder uroligt.

Faglig argumentation:

Ifølge sundhedsloven skal det her sår behandles, da det kan ende ud i infektion.

Ud fra de 12 sygeplejefaglige problemområder hører den ind under hud og slimhinder.

Er stolen god nok at sidde i? Den skal skiftes så hun kan sidde bedre.

Handlinger:

Vi vasker, tørrer og smører området med fed creme.

Kontakt nærmeste leder og evt. ergoterapeut omkring evt. ny stol /madras

Kontakt sygeplejerske ift. sårpleje

Dokumentation i et dokumentationssystem:

Kl. 09.00 Vi har observeret, at Karla har fået et tryksår (decubitus), som er 2x2 cm bredt og rødt og gør ondt. Det sidder bag på ryggen ved halebenet. Jeg har vasket, tørret og smurt området med fed creme. Jeg har givet besked til sygeplejersken og kontaktet en ergoterapeut med henblik på at undersøge Karlas kørestol.

# data[].attributes.body
En konflikt med Karlas pårørende omkring hendes sårpleje, og håndtering omkring hendes selvbestemmelsesret.

Dette kan udvikle sig til en konflikt, da de pårørende kan blive oprørte over “manglende behandling” og at de ikke forstår Karlas frie vilje og vores etiske dilemma, at vi ikke kan foretage tvang.

# data[].attributes.attachment_caption
Kilde - Marshall Rosenberg, amerikansk psykolog

# data[].attributes.body
Metode til at stille de rette spørgsmål på girafsprog i en konflikt.

# data[].attributes.body
Karla bryder sig ikke meget om at blive klædt af, og vil slet ikke have, man rører eller smører hendes sår.

Dilemmaet består så i, at vi etisk har pligt til at behandle såret, men Karla har en selvbestemmelsesret og kan nægte behandling, så er det etisk korrekt at gøre det?

Generelt skal vi være aktivt lyttende i kommunikationen med Karla, og måske bruge ledende spørgsmål for at kunne overtale Karla.

Vi fortæller Karla om vigtigheden af behandling, og hvordan såret kan udvikle sig uden.

Karla er stadig imod det. Det gør ondt og sidder “et privat sted”.

Vi bør kontakte nærmeste kollega og overveje, om man skal være 2 til næste vagt i håb om at kunne overtale Karla.

I sidste ende har vi pligt til at kontakte egen læge/sygeplejersken i håb om, at han kan overtale/overtage behandlingen.