# data[].attributes.body
Næsehulen

Nys

Fortsætter med slimen

# data[].attributes.body
Næse : Hvis bakterierne kommer ind gennem næsen, sidder de fast i næsehulens fugtige vægge. Enten nyser vi dem ud, eller også fortsætter de med i slimen ned i svælget.

# data[].attributes.body
I spyttet findes et enzym, der dræber bakterierne ved at opløse deres cellevæg.

# data[].attributes.body
Enzym

Dræber

Cellevæg

# data[].attributes.body
Hvis bakterierne kommer ind gennem munden, fortsætter de ned gennem spiserøret til mavesækken via spyt, som vi synker. Her dræber den kraftige mavesyre bakterierne. Mavesyren har en pH-værdi på 1.

# data[].attributes.body
Cisterne (Væskefyldt Hulrum)

# data[].attributes.body
Gennem spiserøret til mavesækken

Mavesyre

pH-værdi på 1

# data[].attributes.body
Luftrørets væg er beklædt med slim og fine fimrehår, og dér bliver støv og mikroorganismer fanget.

Herefter er det muligt at hoste det op.

# data[].attributes.body
Urinrøret kan udskille et sekret der hæmmer bakteriernes vækst og i tilfælde af at bakterierne skulle nå længere op, så fungere urinblæren som et slags væskefyldt hulrum, der skyller bakterierne ud.

Urinen har en lav pH - værdi, den ligger på 6.

# data[].attributes.body
På skedens væg sidder der utallige mælkesyrebakterier, som gør at sekretet bliver surt, og derfor har andre bakterier svært ved at overleve.

# data[].attributes.body
Bakterier angriber kroppens åbninger

Øjnenes funktion (forsvar)

I tårevæsken er et enzym som opløser bakteriens cellevæg.

Bakterier dør.

# data[].attributes.body
Konstant angreb af mikroorganismer (virus, bakterier, svampe).

Forsvarsbarriere.

Alle kroppens åbninger ekstra beskyttelse.

# data[].attributes.body
Talgkirtel (væske) beskyttelse imod udtørring.

Væsken har lav pH-værdi, hæmmer bakteriens væske

Huden sprække, bakterier trænger ind.