# data[].attributes.headline
Лист МОН від 15.08.2023 р. №1/12131-23 «Про рекомендації щодо використання модифікованих програм вивчення української мови в 5-11-х класах закладів загальної середньої освіти»

# data[].attributes.subject
Лист МОН від 15.08.2023 р. №1/12131-23 «Про рекомендації щодо використання модифікованих програм вивчення української мови в 5-11-х класах закладів загальної середньої освіти»

# data[].attributes.headline
Про затвердження Порядку проведення моніторингу якості освіти. Наказ МОН 16.01.2020 №54

# data[].attributes.subject
Про затвердження Порядку проведення моніторингу якості освіти. Наказ МОН 16.01.2020 №54

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

16.01.2020 № 54

Про затвердження Порядку проведення моніторингу якості освіти

Відповідно до частини третьої статті 48 Закону України "Про освіту", підпункту 43 пункту 4 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Порядок проведення моніторингу якості освіти, що додається.

2. Директорату дошкільної та шкільної освіти (Осмоловський А.О.) забезпечити в установленому порядку подання цього наказу на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України.

3. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

4. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Мандзій Л.С.

Р. Гурак

О. Мірошніченко

ПОРЯДОК
проведення моніторингу якості освіти

I. Загальні положення

1. Цей Порядок визначає механізм підготовки та проведення моніторингу якості освіти та освітньої діяльності (далі - моніторинг) у закладах дошкільної, загальної середньої, позашкільної освіти незалежно від їх підпорядкування, типу й форми власності, інших суб'єктах освітньої діяльності, які забезпечують здобуття дошкільної, загальної середньої, позашкільної освіти (далі - заклади освіти).

2. Моніторинг проводиться відповідно до Законів України "Про освіту", "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", цього Порядку, iнших актів законодавства, документів закладів освіти, програми моніторингу (далі - Програма), договору про проведення моніторингу (за його наявності).

3. У цьому Порядку терміни вживаються у значеннях, що визначені Законом України "Про освіту", "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", "Про позашкільну освіту".

4. Моніторинг проводиться з метою виявлення та відстеження тенденцій у розвитку якості освіти в країні, на окремих територіях, у закладах освіти, встановлення відповідності фактичних результатів освітньої діяльності її заявленим цілям, оцінювання причин відхилень від цілей.

5. Моніторинг проводиться відповідно до таких принципів:

систематичності та системності;

доцільності;

прозорості моніторингових процедур та відкритості;

безпеки персональних даних;

об'єктивності одержання та аналізу інформації під час моніторингу;

відповідального ставлення до своєї діяльності суб'єктів, які беруть участь у підготовці та проведенні моніторингу.

6. Об'єктами моніторингу можуть бути:

знеособлена інформація про учасників освітнього процесу;

освітні та управлінські процеси в закладі(ах) освіти;

різні види діяльності учасників освітнього процесу (навчальна, викладацька, організаційна, управлінська тощо);

умови здійснення освітньої та управлінської діяльності (матеріально-технічні, санітарно-гігієнічні, нормативно-правові, кадрові, фінансові, навчально-методичні тощо);

результати запровадження освітніх змін, інновацій;

стан організації освітнього процесу в закладі освіти;

результати навчання та розвитку здобувачів освіти, формування їх компетентностей;

інші об'єкти, визначені у Програмі.

II. Суб'єкти, які беруть участь у підготовці та проведенні моніторингу

1. Участь у підготовці та проведенні моніторингу беруть:

суб'єкти, які проводять моніторинг (далі - суб'єкти моніторингу);

суб'єкти, які ініціюють проведення моніторингу (далі - ініціатори моніторингу);

суб'єкти, які здійснюють науково-методологічний супровід моніторингу;

суб'єкти, які залучаються до опитування, спостереження або виконання письмових робіт (завдань) моніторингу на етапі проведення дослідження (далі - учасники дослідження).

2. Суб'єктами моніторингу можуть бути:

1) Міністерство освіти і науки України;

2) Державна служба якості освіти України, її територіальні органи;

3) Український центр оцінювання якості освіти, його регіональні центри;

4) наукові організації, наукові, науково-методичні установи, інші установи, які належать до сфери управління Міністерства освіти і науки України;

5) заклади освіти, їх засновники або уповноважені ними особи;

6) інші юридичні особи, що здійснюють незалежне оцінювання якості освіти та освітньої діяльності.

3. Ініціаторами моніторингу можуть бути суб'єкти, визначені підпунктами 1-5 пункту 2 цього розділу, а також місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування, громадські об'єднання, інші юридичні і фізичні особи.

У разі, якщо суб'єкт моніторингу не є його ініціатором, для забезпечення проведення моніторингу ініціатор та суб'єкт моніторингу можуть за домовленістю визначати вид і рівень моніторингу, заклад(и) освіти, в якому(их) він проводитиметься, порядок оприлюднення результатів моніторингу (інформування про результати моніторингу), обладнання та інші ресурси, які використовуються суб'єктами моніторингу, вартість послуг і порядок розрахунків за підготовку та проведення моніторингу (у разі їх здійснення), права на використання інформації, одержаної за результатами моніторингу.

4. Суб'єктами, які здійснюють науково-методологічний супровід моніторингу, можуть бути:

1) суб'єкти, зазначені у підпунктах 3-4 пункту 2 цього розділу;

2) заклади вищої освіти, заклади післядипломної педагогічної освіти, науково-дослідні інститути, інші наукові, науково-методичні та методичні установи, наукові організації відповідно до законодавства та їх установчих документів.

5. Учасниками дослідження можуть бути:

1) заклади дошкільної, загальної середньої та позашкільної освіти;

2) здобувачі загальної середньої освіти та позашкільної (далі - здобувачі освіти);

3) педагогічні працівники;

4) батьки, інші законні представники здобувачів освіти.

При проведенні моніторингу в закладах дошкільної освіти здобувачі освіти не включаються до переліку учасників дослідження.

III. Види моніторингу

1. Моніторинг може бути внутрішнім і зовнішнім.

2. Моніторинг може проводитися на локальному, регіональному, загальнодержавному, міжнародному рівнях.

Моніторинг на локальному рівні може проводитися:

для дослідження стану і результатів освіти та освітньої діяльності закладу освіти (на рівні закладу освіти);

для дослідження стану та результатів функціонування і розвитку системи освіти села, селища, міста, району, об'єднаної територіальної громади (на місцевому рівні).

Моніторинг на регіональному рівні проводиться для дослідження стану та результатів функціонування і розвитку системи освіти Автономної Республіки Крим, областей.

Моніторинг на загальнодержавному рівні проводиться для дослідження стану та результатів функціонування і розвитку системи освіти (окремих її складових) в Україні.

Моніторинг на міжнародному рівні проводиться для дослідження стану та результатів функціонування і розвитку системи освіти (окремих її складових) України в порівнянні з іншими країнами.

3. Внутрішній моніторинг проводиться на рівні закладу освіти.

Внутрішній моніторинг ініціюється та проводиться закладом освіти.

Заклад освіти може визначати порядок проведення внутрішнього моніторингу з урахуванням вимог цього Порядку та інших актів законодавства.

4. Зовнішній моніторинг може проводитися на рівні закладу освіти, місцевому, регіональному, загальнодержавному, міжнародному рівнях.

5. Моніторинг на загальнодержавному рівні можуть ініціювати та проводити суб'єкти, визначені у підпунктах 1-4 пункту 2 розділу II цього Порядку.

Інші суб'єкти можуть ініціювати та проводити моніторинг на загальнодержавному рівні за погодженням з Міністерством освіти і науки України.

6. Зовнішній моніторинг на міжнародному рівні проводиться шляхом участі України в міжнародних порівняльних дослідженнях (Міжнародному порівняльному дослідженні якості природничо-математичної освіти (TIMSS), Міжнародному дослідженні якості освіти (PISA), Міжнародному дослідженні читацької грамотності (PIRLS) тощо).

Міністерство освіти і науки України організовує участь закладів освіти у порівняльних міжнародних дослідженнях якості освіти.

Результати міжнародних порівняльних досліджень у сфері загальної середньої освіти оприлюднюються на офіційному вебсайті Міністерства освіти і науки України та враховуються під час формування та реалізації державної політики у відповідній сфері.

IV. Процедура підготовки та проведення моніторингу

1. Моніторинг проводиться у такі етапи:

планування та підготовка моніторингу (формулювання проблеми, що досліджуватиметься; визначення мети та завдань моніторингу; розрахунок і формування вибірки, оцінка її репрезентативності; визначення критеріїв і показників оцінювання результатів дослідження тощо);

розробка Програми;

проведення дослідження (відповідно до форм і методів, визначених у пунктах 2-3 цього розділу, із залученням учасників дослідження, визначених у пункті 5 розділу II цього Порядку);

збір та оброблення результатів моніторингу;

аналіз та інтерпретація (узагальнення та пояснення результатів, визначення закономірностей, формулювання висновків тощо) результатів моніторингу;

оприлюднення результатів моніторингу (інформування про результати моніторингу).

2. Методами проведення дослідження під час моніторингу можуть бути:

опитування (анкетування, інтерв'ювання);

тестування;

спостереження за освітнім процесом та освітньою діяльністю у закладах освіти;

фокус-група;

аналіз документації закладів освіти, їх засновників;

аналіз статистичних даних про стан системи освіти за встановленими формами звітності;

інші методи, визначені у Програмі.

3. Моніторинг може проводитися у формі:

безпосереднього одержання інформації від учасників дослідження (за допомогою спостереження, інтерв'ювання тощо);

опосередкованого одержання інформації від учасників дослідження (у письмовій та/або електронній формі, із залученням експертів тощо);

одержання інформації без залучення учасників дослідження (за допомогою вивчення документації, статистичної або оперативної інформації тощо).

Моніторинг може проводитися з використанням сучасних інформаційно-комунікаційних і цифрових технологій, у тому числі дистанційно.

Під час проведення дослідження можуть використовуватися фронтальна, групова або індивідуальна робота учасників дослідження.

4. Програма розробляється та затверджується суб'єктом моніторингу. Якщо зовнішній моніторинг ініціював інший суб'єкт, Програма погоджується з ініціатором моніторингу.

Програма оприлюднюється у будь-який спосіб, визначений суб'єктом моніторингу та узгоджений з ініціатором моніторингу (за його наявності).

5. У Програмі визначаються мета і завдання, суб'єкти, об'єкт(и), форми та методи, індикатори, умови (у тому числі місце проведення), процедури проведення відповідного моніторингу, порядок визначення результатів моніторингу, строки та форми узагальнення результатів моніторингу, а також оприлюднення результатів моніторингу (інформування про них).

У Програмі обов'язково зазначається вид моніторингу відповідно до пунктів 1-3 розділу III цього Порядку. Суб'єкт моніторингу також може зазначити у Програмі про належність моніторингу, що проводитиметься, до інших видів моніторингових досліджень, визначених за певними науково обґрунтованими ознаками.

До Програми додається графік проведення моніторингу.

Програма розробляється на основі науково обґрунтованої методології з урахуванням вікових особливостей учасників моніторингу.

6. У разі проведення моніторингу на міжнародному рівні його Програмою вважаються програмні документи щодо відповідного моніторингу, розроблені міжнародною організацією, яка проводить моніторинг. Така Програма не потребує затвердження або погодження в Україні.

7. Моніторинг проводиться в терміни, визначені у Програмі.

При визначенні термінів проведення моніторингу суб'єкт моніторингу має враховувати можливі ризики, пов'язані з надмірним навантаженням на здобувачів освіти та педагогічних працівників внаслідок збігу кількох контрольно-вимірювальних заходів (зовнішнє незалежне оцінювання, державна підсумкова атестація тощо).

Термін проведення зовнішнього моніторингу має бути узгоджений суб'єктом моніторингу із закладом освіти (учасником моніторингу) і визначений у графіку проведення моніторингу.

8. Моніторинг проводиться державною мовою, крім випадків, коли для досягнення цілей моніторингу доцільним є його проведення англійською мовою, іншими офіційними мовами Європейського Союзу, мовою корінного народу або національної меншини України.

Проведення моніторингу іншою мовою, крім державної, має бути обґрунтовано в Програмі.

9. Місцем проведення зовнішнього моніторингу може бути:

заклад освіти, де навчаються здобувачі освіти, працюють педагогічні працівники;

заклад освіти, який суб'єктом моніторингу визначено базовим для проведення моніторингу;

установа чи організація, приміщення яких використовуються для проведення моніторингу.

У разі проведення зовнішнього моніторингу із застосуванням комп'ютерної техніки місце його проведення визначається за місцем знаходження відповідної техніки.

Зовнішній моніторинг, учасниками якого є особи віком до 14 років, проводиться в закладі освіти, де вони здобувають освіту.

V. Участь у моніторингу

1. Участь закладів освіти та учасників освітнього процесу в зовнішньому моніторингу якості освіти є добровільною (крім моніторингу на загальнодержавному або міжнародному рівнях).

Суб'єкт моніторингу забезпечує отримання письмової згоди від учасників дослідження (у разі неповноліття здобувачів освіти - згоду одного з їх батьків, інших законних представників) щодо їх участі у моніторингу.

2. При проведенні зовнішнього моніторингу перелік учасників дослідження (із зазначенням закладів освіти, категорій учасників освітнього процесу та їх чисельності) має бути оприлюднений не пізніше, ніж за десять днів до початку його проведення, у будь-який спосіб, визначений суб'єктом моніторингу та узгоджений з ініціатором моніторингу (у разі потреби).

3. Для забезпечення участі в моніторингу учасників дослідження суб'єкти моніторингу забезпечують:

інформування учасників щодо вимог проведення моніторингу;

виконання учасниками дослідження завдань, розроблених згідно з Програмою;

дотримання етичних правил поведінки під час проведення моніторингу;

безпечні умови для всіх учасників дослідження під час його проведення;

організацію безкоштовної медичної допомоги за місцем проведення моніторингу (у разі потреби).

4. При проведенні зовнішнього моніторингу заклади освіти, які є учасниками дослідження, створюють належні умови для його проведення, зокрема надають необхідні приміщення, матеріально-технічні ресурси, забезпечують розумне пристосування для осіб з особливими освітніми потребами (у разі потреби), вносять необхідні зміни до графіку освітнього процесу.

5. Якщо зовнішній моніторинг проводиться в закладі освіти, який визначено базовим для проведення моніторингу, або в іншій установі, організації, приміщення яких використовуються для проведення моніторингу, суб'єкт моніторингу забезпечує підвезення учасників дослідження.

6. Учасники дослідження повинні:

дотримуватися вимог проведення моніторингу, про які вони були поінформовані;

виконувати інструкції осіб, які проводять моніторинг, щодо процедури моніторингу;

виконувати завдання, оформляти виконану роботу згідно із правилами, визначеними в інструкції до неї;

після завершення часу, відведеного для виконання письмової роботи (завдання), повернути матеріали моніторингу особам, які проводять моніторинг;

дотримуватися правил етичної поведінки та принципів академічної доброчесності;

виконувати роботу (завдання) на робочому місці, визначеному суб'єктом моніторингу.

7. Учасникам дослідження, які залучені до проведення моніторингу, забороняється:

приносити до місця проведення моніторингу небезпечні предмети і речовини, що становлять загрозу для життя і здоров'я людини;

заважати іншим учасникам дослідження виконувати письмову роботу (завдання);

спілкуватися в будь-якій формі з іншими учасниками моніторингу протягом часу, відведеного для виконання письмової роботи (завдання), якщо інше не передбачено Програмою;

псувати майно установи чи організації, в приміщенні яких проводиться моніторинг, чи майно осіб, які перебувають у цьому приміщенні;

використовувати в місці проведення моніторингу та мати при собі або на своєму робочому місці протягом часу, відведеного для виконання письмової роботи (завдання), засоби зв'язку, пристрої зчитування, обробки, збереження та відтворення інформації, а також окремі елементи, які можуть бути складовими частинами відповідних технічних засобів чи пристроїв, друковані або рукописні матеріали, інші засоби, предмети, прилади, що не передбачені процедурою проведення моніторингу (крім дозволених виробів медичного призначення, про наявність яких учасник дослідження повинен до початку виконання письмової роботи (завдання) повідомити особі, яка проводить моніторинг);

виносити за межі місця проведення моніторингу матеріали моніторингу (якщо процедурою моніторингу, визначеною в Програмі, передбачено збереження конфіденційності матеріалів моніторингу);

персоналізовувати роботу (крім випадків, коли процедурою моніторингу, визначеною в Програмі, передбачено персоніфікацію робіт учасників моніторингу).

8. У разі порушення учасником вимог проведення зовнішнього моніторингу, внаслідок чого може бути поставлено під сумнів надійність результатів моніторингу, учасник може бути не допущений до проведення моніторингу або видалений з місця проведення моніторингу.

Якщо порушення виявлено під час або після проведення моніторингу, роботу учасника може бути виключено з розгляду суб'єктом моніторингу.

VI. Результати моніторингу

1. Результати моніторингу зазначаються у звіті, який готує суб'єкт моніторингу (відповідно до Програми).

У звіті обов'язково вказуються індикатори та шкала(и), використана(і) для визначення результатів моніторингу, а також методика, застосована для їх обрахунків.

Звіт може містити таблиці, діаграми, графіки та інші форми узагальнення інформації.

2. Звіт за результатами зовнішнього моніторингу на рівні закладу освіти, місцевому та регіональному рівнях надається ініціатору моніторингу, який оприлюднює його у визначений ним спосіб.

Звіт за результатами моніторингу на загальнодержавному рівні оприлюднюються на веб-сайтах Міністерства освіти і науки України та суб'єкта моніторингу.

Зміст, порядок підготовки та оприлюднення звіту за результатами моніторингу на міжнародному рівні визначається міжнародною організацією, яка проводить відповідний моніторинг.

3. Суб'єкти моніторингу надають закладам освіти, які брали участь у моніторингу, інформацію про його результати, до якої вони забезпечують відкритий доступ на своїх веб-сайтах (у разі їх відсутності - на веб-сайтах своїх засновників).

Результати моніторингу можуть передаватися іншим особам або оприлюднюватися ними лише за згодою ініціатора моніторингу.

VII. Фінансування моніторингу

1. Фінансування внутрішнього та зовнішнього моніторингу на рівні закладу освіти здійснюється за рахунок коштів засновника, власних надходжень закладу освіти та/або інших джерел, не заборонених законодавством.

2. Фінансування зовнішнього моніторингу на місцевому та регіональному рівнях здійснюється за рахунок коштів державного бюджету та/або місцевих бюджетів відповідно до законодавства та/або інших джерел, не заборонених законодавством.

2. Фінансування зовнішнього моніторингу на загальнодержавному та міжнародному рівнях здійснюється за рахунок коштів державного бюджету відповідно до законодавства та/або інших джерел, не заборонених законодавством.

А. Осмоловський

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Порядку проведення моніторингу якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Ганна Бичко, Василь Терещенко. Навчальні втрати: сутність, причини, наслідки та шляхи подолання. Київ, УЦОЯО, 2023.

# data[].attributes.subject
Ганна Бичко, Василь Терещенко. Навчальні втрати: сутність, причини, наслідки та шляхи подолання. Київ, УЦОЯО, 2023.

# data[].attributes.headline
Юлія Назаренко. Освітні втрати: підходи до вимірювання та компенсації. Київ, Cedos, 2022. 

# data[].attributes.subject
Юлія Назаренко. Освітні втрати: підходи до вимірювання та компенсації. Київ, Cedos, 2022. 

# data[].attributes.headline
Освітній омбудсмен. Вимірювання та компенсація освітніх втрат дітей на рівні громади й закладу освіти.

# data[].attributes.subject
Освітній омбудсмен. Вимірювання та компенсація освітніх втрат дітей на рівні громади й закладу освіти.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
офіційний веб-сайт Служби освітнього омбудсмена України - Освітній омбудсмен України

# data[].attributes.attachment_link.title
Вимірювання та компенсація освітніх втрат дітей на рівні громади й закладу освіти - офіційний веб-сайт Служби освітнього омбудсмена України

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітній омбудсмен вже неодноразово заявляв про дуже серйозну для українських школярів та української освіти проблему - це вимірювання та компенсація освітніх втрат. Їх мають практично всі українські діти шкільного віку, де б вони не знаходилися. Через тривалі перебої й відсутність електропостачання…

# data[].attributes.headline
Освітній омбудсмен. Як освітні втрати вплинуть на економіку України

# data[].attributes.subject
Освітній омбудсмен. Як освітні втрати вплинуть на економіку України

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
офіційний веб-сайт Служби освітнього омбудсмена України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Уже третій рік поспіль, спершу через пандемію Covid-19, а тепер - через повномасштабну війну наші учні зазнають значних освітніх втрат. Учні втретє переходять до наступного класу, а одинадцятикласники та дев'ятикласники випускаються зі шкіл, маючи певні прогалини не лише у знаннях, а й практичних навичках, необхідних для здобуття подальшої освіти та майбутньої роботи. Це впливає не лише на подальше життя кожного учня, його майбутнє, а й на майбутнє нашої країни. Як саме - читайте нижче в нашому дописі.

ОЦІНКА ОСВІТНІХ ВТРАТ УКРАЇНИ ЧЕРЕЗ ПАНДЕМІЮ ТА ВІЙНУ

Аналітики Світового банку, проаналізувавши дані 157 країн під час пандемії COVID-19, припускають, що, залежно від сукупної тривалості жорсткого карантину та закриття шкіл, реальні втрати навчального часу будуть дорівнювати від 0,3 до 0,9 року шкільного навчання.

На жаль, в Україні не проводилися дослідження освітніх втрат під час пандемії, тому ми достеменно не знаємо, які саме освітні втрати наших дітей. Так, не були розроблені та проведені моніторингові дослідження пробілів у недоотриманих або втрачених знаннях і навичках, не була підготовлена стратегія компенсації втрачених знань українських школярів. Про те, що це критично потрібно та інші фахівці ще наголошували ще на початку 2021 року.

До освітніх втрат під час пандемії в нашій країні додалися освітні втрати під час війни. З метою безпеки на всій території України було запроваджено дистанційне навчання, яке, за загальною думкою, яку ми поділяємо, негативно впливає на якість навчання через психологічні особливості дітей, нерівний доступ до освіти.

До цих факторів додалися фактори війни: повітряні тривоги, бомбардування та обстріли, бойові дії, тимчасова окупація частини територій, перебої або відсутність електропостачання, відсутність та нестача гаджетів, низька якість або відсутність Інтернет-зв'язку, переміщення переселенців та біженців як всередині країни, так і за кордон тощо. У результаті, частина дітей мали суттєві перерви у навчанні.

Поки невідомо, які освітні втрати для українських дітей спричинила війна, але менеджер сектору освіти Світового банку Гаррі Ентоні Патрінос зазначає , що дані про гармонізовані результати навчання (HLO) показують, що до пандемії Covid-19 і російського вторгнення Україна досягла рівня своїх регіональних сусідів у Східній Європі, включаючи Болгарію та Хорватію. Тобто рівень української освіти був на достатньому рівні. І можливе подальше закриття шкіл лише посилює освітні втрати в Україні.

Освітні втрати в Україні можуть становити більше одного року, як зазначає менеджер сектору освіти Світового банку, через поєднання тривалого закриття шкіл, пов'язаного з пандемією та війною. За оцінкою Світового банку, через таке тривале закриття шкіл результати навчання (HLO) можуть впасти з 481 до приблизно 451 бала, що нижче країн із найнижчими показниками в Європі.

Довгостроковий ефект може бути значним, оскільки втрати українських школярів можуть становити понад 10% їхнього майбутнього прибутку/заробітку.
Для довідки: Світовий банк запровадив вимірювання людського капіталу за допомогою глобальних навчальних даних. Звіт Світового банку по Україн і за 2020 рік.
ОСВІТНІ ВТРАТИ ПОГІРШУЮТЬ ЕКОНОМІКУ КРАЇНИ

Дослідження в галузі освітньої економіки показує, що кожен додатковий рік навчання в школі збільшує життєвий дохід у середньому на 7,5-10% (звертаємо увагу, що йдеться не про збільшення загальної кількості навчальних років, а про виконання шкільної програми різних рівнів освіти за встановлену кількість навчальних років).

Про ефективність навчання вдома та вплив такого навчання на розвиток навичок учнів достеменно відомо мало. Але точно відомо, що частина учнів під час закриття шкіл майже не могла продовжувати навчання, що відповідно вплинуло на їх рівень знань. Наприклад, дані раннього відстеження з онлайн-додатка для математики, який використовувався в ряді шкільних округів США до COVID-19, свідчать про те, що під час кризи рівень навчання учнів різко знизився, особливо в школах у районах із низьким рівнем доходу.

Загалом, під час тимчасового закриття шкіл в умовах пандемії можливості навчання значно скоротилися, найбільше - для дітей із малозабезпечених сімей.

Школи застосовували різноманітні стратегії, що передбачають використання технологій, надання письмових матеріалів та гібридні підходи.

Підхід до навчання вдома значною мірою залежить від здатності учнів до самостійного навчання, вміння батьків допомогти дитині, коли в неї виникають труднощі, тоді як використання технологічних рішень для зменшення наслідків закриття шкіл залежало від доступу до гаджетів та Інтернет.

Як і під час пандемії, на початку повномасштабної війни в Україні частина закладів освіти після завершення канікул тривалий час не працювала, частина закладів були вимушені завершити навчальний рік раніше.

ЯК ОСВІТНІ ВТРАТИ МОЖУТЬ ВПЛИНУТИ НА ЕКОНОМІКУ УКРАЇНИ

Відразу скажемо, що наші висновки - це припущення з огляду на дослідження науковців щодо того, як освітні втрати під час пандемії вплинуть на економіку країн.

Насправді поки наукові дослідження щодо освітніх втрат в Україні, так і їхнього впливу на економіку поки не проводилися. Тому запрошуємо науковців та фахівців у сфері економіки, людського капіталу дослідити це питання.

Також через війну ми маємо падіння економіки, зруйновані підприємства, які створювали робочі місця для громадян, зруйновані цілі міста та селища, заклади освіти.

Як заявив прем'єр-міністр Денис Шмигаль , за різними оцінками експертів наразі втрачено від 30 до 50% економіки. У середньому приблизно 35% економіки сьогодні не працює. Прогноз падіння ВВП складає 30-50%.

ЯК КОМПЕНСУВАТИ ОСВІТНІ ВТРАТИ

Поки триває війна, ми не завжди можемо відновлювати підприємства, але ми можемо компенсувати освітні втрати, щоб зменшити падіння економіки в наступні роки.

По суті, компенсація цих втрат - це вклад у наше майбутнє, це певне стратегічне мислення наперед для процвітання України.

Звісно, що зараз провести всеукраїнські чи міжнародні моніторингові дослідження прогалин у недоотриманих або втрачених знаннях і навичках не можливо.

Але можливо їх провести на рівні області, району, ОТГ, міста чи навіть закладу освіти: все залежить від безпекової ситуації.

Головне - надати закладам освіти розроблені та зрозумілі інструменти для проведення моніторингових досліджень.

Також потрібна Українська стратегія компенсації освітніх втрат. Надання реальної автономії закладам освіти у компенсації освітніх втрат дозволить їх частково компенсувати.

Ще рік тому ЮНЕСКО підготувала рекомендації щодо того, як швидко надолужити освітні втрати. Стратегія та заходи щодо компенсації цих втрат залежать, зокрема від класу навчання учня, від того, чи мають вони значення для переведення учнів на інший рівень освіти.

Урядам, школам та вчителям необхідно розглянути, враховуючи місцеві умови, три взаємопов'язані аспекти:
1) оцінка освітніх потреб:
1) підхід до навчальної програми;

2) необхідність надання додаткової підтримки;

3) практичні заходи, необхідні для реалізації прийнятого підходу.

Перш ніж вивчати варіанти реалізації програм відновлення, ЮНЕСКО рекомендує органам освіти розглянути кілька найважливіших пріоритетних завдань:
2) Коригування педагогічних методів
Необхідно провести діагностичне оцінювання щодо всіх учнів, які повертаються або відновлюють навчання, щоб точно визначити, які навички вони набули або не набули раніше, і які навички та теми необхідно викладати чи відновлювати. Діагностичне оцінювання особливо важливе для вчителів, які працюють з учнями із соціально-вразливих груп та учнями з особливими освітніми потребами, які найбільше схильні до ризику серйозних освітніх втрат.
3) Визначення пріоритетів, підготовка вчителів та надання їм підтримки
Там, де дозволяє безпекова ситуація, такі оцінювання можна організувати на рівні класу, школи.
4) Акцент на соціально-емоційні аспекти навчання
Оцінка знань має вирішальне значення для визначення рівня, успішності та прогалин у навчанні учнів. Формативне оцінювання, яке зазвичай проводиться регулярно, зосереджується на оцінці процесу навчання та якості взаємодії й дозволяє коригувати матеріали та методів викладання, щоб підвищити якість навчання. Сумативне (підсумкове) оцінювання дозволяє визначити отримані навички або рівень компетентності учня. Для отримання повної картини освітніх потреб учнів повинні застосовуватися обидва види оцінювання.

Інформація за результатами оцінювання необхідна для прийняття рішень на різних рівнях. Вчителі та школи повинні мати можливість приймати педагогічні рішення, спрямовані на підтримку конкретного учня. Керівники системи освіти також можуть використовувати цю інформацію для прийняття рішень про заходи політики та розподіл ресурсів.

Школи та вчителі можуть використовувати різні педагогічні прийоми для організації та проведення програм надолуження освітніх втрат.

Адаптивне навчання: призначене для всіх учнів, а не тільки для тих, хто зазнає труднощів у навчанні. При адаптивному навчанні вчителі проводять поглиблену оцінку, щоб зрозуміти індивідуальні потреби, здібності та навички учнів, включаючи соціально-емоційні навички та адаптувати процес навчання.

Стиснена навчальна програма: може виникнути потреба зосередити процес навчання лише на тому, що має бути засвоєно на цьому рівні, стиснувши навчальну програму. Замість того, щоб вивчати все, що учень не зміг вивчити в попередніх класах, слід прийняти рішення про передачу лише найважливіших навичок та знань щодо конкретного розділу, що вивчається класом. Навчальні програми можуть бути зосереджені на формуванні мінімальних навичок та знань, необхідних учню для адекватного сприйняття матеріалу на рівні класу. Стиснення тут означає зосередження на пріоритетних результатах, що можна зробити двома способами: 1) вибір пріоритетних результатів з типової навчальної програми; або 2) розробка пріоритетних результатів шляхом синтезу результатів навчання типової навчальної програми.

Важливо навчити вчителів використовувати методи діагностичного оцінювання виявлення рівня навченості учнів, прогалин у знаннях і навичках, і навіть відповідної адаптації навчального процесу завдяки методам безперервного формативного оцінювання. Рекомендації зазначають, що у більшості країн вчителі не мають формальної підготовки за методами адаптивного навчання, і їм знадобиться проходження високоякісних та актуальних програм професійного розвитку для забезпечення ефективного проведення адаптивного навчання.

Відновлення освітніх втрат - складне завдання для учнів та вимагатиме від них самостійності, наполегливості й здатності до навчання. У програмі відновлення має робитися акцент на соціально-емоційному навчанні, щоб допомогти всім учням повернутися в нормальне русло. Раннє виявлення та надання учням додаткової психіатричної або психосоціальної допомоги необхідне для того, щоб не допустити подальшого негативного впливу на освітній процес.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як освітні втрати вплинуть на економіку України

# data[].attributes.attachment_link.description
Уже третій рік поспіль, спершу через пандемію Covid-19, а тепер - через повномасштабну війну наші учні зазнають значних освітніх втрат. Учні втретє переходять до наступного класу, а одинадцятикласники та дев'ятикласники випускаються зі шкіл, маючи певні прогалини не лише у знаннях, а й практичних на

# data[].attributes.headline
Рекомендації щодо організації програм з надолуження освітніх втрат. МОН, ЮНІСЕФ, 2023. 

# data[].attributes.subject
Рекомендації щодо організації програм з надолуження освітніх втрат. МОН, ЮНІСЕФ, 2023. 

# data[].attributes.headline
Як компенсувати «освітні втрати»: рекомендації для органів влади, засновників і директорів закладів освіти. ДСЯО. 2023. 

# data[].attributes.subject
Як компенсувати «освітні втрати»: рекомендації для органів влади, засновників і директорів закладів освіти. ДСЯО. 2023. 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Внаслідок повномасштабної війни росії проти України близько 800 тис. школярів змінили форму здобуття освіти з очної на дистанційну (з 17 669 учнів/ учениць у 2021 році до 772 909 у 2022) та сімейну (домашню) (з 4695 до 64 409 учнів/учениць відповідно). Найбільше ці зміни стосуються Сходу й Півдня країни, звідки близько 40% та 30% учнів/учениць відповідно були змушені виїхати за кордон чи в інші регіони країни.

З огляду на постійну загрозу безпеці учасників освітнього процесу в першому півріччі 2022/2023 навчального року не вдалося відновити очне навчання у повному обсязі. Лише 15% закладів освіти працювали очно, 33% - дистанційно, 51% - змішано, поєднуючи очне і дистанційне навчання. На Сході й Півдні України переважало дистанційне навчання, у Центрі та на Півночі - змішане, на Заході - змішане навчання у містах та очне у селах.

Значних змін у педагогічному складі закладів освіти у зв'язку з війною не відбулося. 81% керівників закладів запевнили, що вчителів достатньо для забезпечення якісного освітнього процесу. Педагогічне навантаження більшості вчителів (не менше 70%) в умовах війни не змінилося. У 15% педагогів, в котрих навантаження зросло, передусім це пов'язують із запровадженням змішаного режиму роботи та необхідністю поєднувати очне та онлайн-навчання.

Втрати у навчальному часі та результатах навчання учнів

Втрати в освітньому процесі - зміна форми здобуття освіти, переведення закладів з очного на дистанційне та змішане навчання, нестабільні умови організації освітнього процесу (повітряні тривоги, відключення електроенергії, перебої з інтернетом) - вплинули на результати навчання учнів/учениць.

За спостереженнями вчителів початкових класів, результати навчання учнів/учениць погіршилися з таких навчальних предметів, як українська мова, іноземна мова, математика, літературне читання, та не змінилися з таких навчальних предметів та курсів: мистецтво, дизайн і технології, фізкультура, інформатика, "Я досліджую світ".

У селах про погіршення результатів навчання учнів/учениць зазначає більше вчителів, ніж у містах: про зниження успішності здобувачів освіти з української мови у селах вказують 57% педагогів, у містах - 44%, з іноземної мови - 52% та 47% відповідно, з математики - 45% та 40%, з інформатики - 37% та 25%.

Водночас у містах збільшилася кількість вчителів, які вважають, що результати навчання учнів/учениць початкової школи погіршилися. Винятком є математика: більше вчителів стали вважати, що успішність учнів/учениць з опанування цього предмета покращилася.

У селах навпаки дещо зменшилася кількість вчителів, які вважають, що результати навчання учнів/учениць початкової школи погіршилися. Винятком є оцінка результатів навчання з української мови - на 9% більше педагогів у селах вважають, що результати учнів/учениць погіршилися.

Серед учителів базової школи у містах переважає думка, що результати навчання учнів/учениць не змінилися, однак це не стосується таких навчальних предметів, як алгебра та геометрія, іноземна мова, українська мова, українська література, історія України, фізика. Порівняно з минулим роком, зросла кількість учителів базової школи в містах, які вказали на погіршення результатів навчання своїх учнів/учениць з української літератури, алгебри та геометрії, зарубіжної літератури, іноземної мови, української мови.

У селах більше вчителів базової школи вважають, що результати навчання учнів/ учениць погіршилися. Про зниження успішності з іноземної мови зазначили 64% педагогів, з математики - 55%, з української мови - 53%, з хімії - 47%, з української літератури - 43%. Водночас щодо окремих предметів переважає думка, що успішність не змінилася: про результати учнів/учениць з фізики так вважають 48% вчителів, зарубіжної літератури - 44%, мистецтва - 41%, біології - 42%, основ здоров'я - 45%.

Як і в початковій школі, зменшилася кількість учителів базової школи у селах, які вказали на погіршення результатів навчання своїх учнів/учениць з математики - з 61% у 2022 році до 55% цьогоріч, фізики - 51% та 42% відповідно, історії України - 44% та 38% відповідно, української літератури - 53% та 43% відповідно, основ здоров'я - 38% і 24%.

Серед старшокласників переважає думка, що їхні результати навчання не змінилися. Різниці з урахуванням місця проживання не виявлено. В розрізі регіонів відмінностей також не зафіксовано, окрім Заходу, де учні/учениці оптимістичніше оцінюють свої результати.

Компенсація втрат у навчальному часі

Компенсація втрат у навчальному часі (пропущені навчальні заняття) найчастіше відбувалася через надання учням/ученицям навчальних матеріалів (презентацій, відео, аналогічних навчальних занять онлайн) та завдань для самостійного опрацювання. Рідше проводилися групові й індивідуальні консультації, додаткові навчальні заняття. Утім складно оцінити, як часто реалізовувалися згадані заходи, з огляду на те, що більшість вчителів скаржилися на брак умов і можливостей:

відсутність електрики та інтернету;

брак вільного часу в учителів;

різні часові пояси;

небажання учнів/учениць і їхніх батьків виділяти додатковий час.

Результати анкетування вчителів та учнів/учениць показали деякі розбіжності в оцінці допомоги й підтримки для надолуження навчальних втрат. Найбільше учнів/учениць вказали, що отримували допомогу у вигляді додаткових завдань та навчальних матеріалів для самостійного опрацювання. Натомість учителі насамперед зазначали про індивідуальні та групові консультації, додаткові заняття, які проводили для учнів/учениць.

З огляду на те, що вчителі вказали на зменшення кількості учнів/учениць, які володіють уміннями, необхідними для самостійного навчання - уміння планувати час, організовувати свою роботу, самостійно виконувати завдання, здійснювати самооцінювання - надолуження навчальних втрат шляхом самостійного опрацювання навчального матеріалу може бути малоефективним для частини учнів/ учениць.

Ключовими викликами освітнього процесу в умовах війни педагоги назвали:

нестабільні умови навчання;

обмеженість способів організації навчально-пізнавальної діяльності;

зниження мотивації та нестабільний психоемоційний стан учнів/учениць та вчителів.

Втім педагоги та шкільна адміністрація не завжди демонстрували доречну гнучкість та адаптивність, плануючи освітній процес. 33% директорів у містах та 50% у селах не змінювали розкладу навчальних занять в умовах війни, коли в країні постійно відбуваються стабілізаційні відключення електроенергії, повітряні тривоги, бракує доступу до швидкісного інтернету. 40% педагогів у містах та 44% у селах не вносили змін до календарно-тематичного планування через зміни режиму роботи закладу. Лише 37% змінювали кількість годин на вивчення теми, 32% об'єднували теми, 23% розподіляли теми з урахуванням режиму - синхронного чи асинхронного.

В умовах дистанційного синхронного навчання не більше третини вчителів застосовували види навчальної діяльності, що передбачають взаємодію учнів між собою, активну участь в освітньому процесі: групову роботу, роботу в парах, практичні та лабораторні роботи. Водночас в умовах дистанційного синхронного та асинхронного навчання переважна більшість вчителів пропонували учням переглянути презентації, відео, виконати вправи, самостійно опрацювати навчальні матеріали попри те, що 39% вчителів вважають викликом для освітнього процесу в умовах війни те, що учні не вміють самостійно вчитися.

Як компенсувати втрати у результатах навчання учнів

Державна служба якості освіти України провела дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни у 2022/2023 навчальному році. Вдалося виявити ключові чинники, що призводять до втрат у результатах навчання учнів і, відповідно, у якості освіти, та розробити рекомендації для органів державної влади, громад і безпосередньо шкіл щодо подолання цих втрат.

Рекомендації для органів влади:

забезпечити проведення загальнонаціональних моніторингів результатів навчання учнів під час дії правового режиму воєнного стану;

розвивати систему освітніх вимірювань/оцінювань;

розробити програму надолуження освітніх втрат у результатах навчання здобувачів освіти (національна система тьюторингу);

продовжити роботу із забезпечення здобувачів освіти сучасними цифровими засобами навчання (особливо у сільській місцевості та для дітей з малозабезпечених сімей);

інвестувати у професійний розвиток і підтримку педагогів;

спільно з Державною службою якості освіти вжити заходів щодо відновлення під час дії правового режиму воєнного стану інституційних аудитів закладів загальної середньої освіти (з дотриманням безпекових умов);

створити умови для розвитку діагностичних інструментів як складової дидактичного забезпечення освітнього процесу (кожна навчальна програма має містити інструмент для оцінювання результатів навчання, передбачених Державними стандартами загальної середньої освіти);

удосконалити законодавство в частині визначення поняття "освітні втрати".

Рекомендації для засновників закладів освіти:

завершити процес оптимізації мережі закладів загальної середньої освіти в територіальних громадах;

створити умови для повернення до очного/змішаного навчання, особливо у закладах освіти, що розташовані у сільській місцевості (забезпечення укриттів);

забезпечити учнів з вразливих категорій засобами для дистанційного навчання;

забезпечити фінансування варіативної складової навчальних планів.

Рекомендації для закладів освіти:

забезпечити моніторинг результатів навчання здобувачів освіти з використанням діагностичного інструментарію;

здійснювати адаптивне гнучке планування, яке б передбачало перерозподіл навчального часу між темами, або розробляти власні навчальні програми, коригуючи зміст та результати навчання з урахуванням виявлених освітніх втрат;

продовжити працювати над створенням методичної системи підтримки індивідуальної освітньої траєкторії учнів шляхом проведення індивідуальних занять, факультативів відповідно до навчального плану та/або за запитами учнів, консультацій з учнями для усунення прогалин у знаннях із предмету, розробки завдань різних рівнів складності для окремих учнів;

посилити роботу в частині надання підтримки педагогічним працівникам щодо підвищення кваліфікації та професійного вдосконалення з питань методики роботи в умовах змішаного навчання;

використовувати години варіативної складової шляхом запровадження індивідуальних та групових консультацій для здобувачів освіти;

організувати роботу пришкільних (мовних, математичних, природничих тощо) таборів, запровадити "навчальні канікули";

розробити стратегії адаптації освітнього процесу закладів освіти до роботи в умовах зміни режимів навчання.

Зазначені рекомендації надані на розгляд Міністрові освіти і науки України та представлені Комітету Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій.
Дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни проведене Державною службою якості освіти України за підтримки ініціативи "Збереження доступу до шкільної освіти", що впроваджується проєктом "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe), у грудні 2022 - січні 2023 року та презентоване 19 квітня 2023 року.

Як компенсувати "освітні втрати": рекомендації для органів влади, засновників і директорів закладів освіти

Внаслідок повномасштабної війни росії проти України близько 800 тис. школярів змінили форму здобуття освіти з очної на дистанційну (з 17 669 учнів/ учениць у 2021 році до 772 909 у 2022) та сімейну (домашню) (з 4695 до 64 409 учнів/учениць відповідно). Найбільше ці зміни стосуються Сходу й Півдня країни, звідки близько 40% та 30% учнів/учениць відповідно були змушені виїхати за кордон чи в інші регіони країни.

З огляду на постійну загрозу безпеці учасників освітнього процесу в першому півріччі 2022/2023 навчального року не вдалося відновити очне навчання у повному обсязі. Лише 15% закладів освіти працювали очно, 33% - дистанційно, 51% - змішано, поєднуючи очне і дистанційне навчання. На Сході й Півдні України переважало дистанційне навчання, у Центрі та на Півночі - змішане, на Заході - змішане навчання у містах та очне у селах.

Значних змін у педагогічному складі закладів освіти у зв'язку з війною не відбулося. 81% керівників закладів запевнили, що вчителів достатньо для забезпечення якісного освітнього процесу. Педагогічне навантаження більшості вчителів (не менше 70%) в умовах війни не змінилося. У 15% педагогів, в котрих навантаження зросло, передусім це пов'язують із запровадженням змішаного режиму роботи та необхідністю поєднувати очне та онлайн-навчання.

Втрати у навчальному часі та результатах навчання учнів

Втрати в освітньому процесі - зміна форми здобуття освіти, переведення закладів з очного на дистанційне та змішане навчання, нестабільні умови організації освітнього процесу (повітряні тривоги, відключення електроенергії, перебої з інтернетом) - вплинули на результати навчання учнів/учениць.

За спостереженнями вчителів початкових класів, результати навчання учнів/учениць погіршилися з таких навчальних предметів, як українська мова, іноземна мова, математика, літературне читання, та не змінилися з таких навчальних предметів та курсів: мистецтво, дизайн і технології, фізкультура, інформатика, "Я досліджую світ".

У селах про погіршення результатів навчання учнів/учениць зазначає більше вчителів, ніж у містах: про зниження успішності здобувачів освіти з української мови у селах вказують 57% педагогів, у містах - 44%, з іноземної мови - 52% та 47% відповідно, з математики - 45% та 40%, з інформатики - 37% та 25%.

Водночас у містах збільшилася кількість вчителів, які вважають, що результати навчання учнів/учениць початкової школи погіршилися. Винятком є математика: більше вчителів стали вважати, що успішність учнів/учениць з опанування цього предмета покращилася.

У селах навпаки дещо зменшилася кількість вчителів, які вважають, що результати навчання учнів/учениць початкової школи погіршилися. Винятком є оцінка результатів навчання з української мови - на 9% більше педагогів у селах вважають, що результати учнів/учениць погіршилися.

Серед учителів базової школи у містах переважає думка, що результати навчання учнів/учениць не змінилися, однак це не стосується таких навчальних предметів, як алгебра та геометрія, іноземна мова, українська мова, українська література, історія України, фізика. Порівняно з минулим роком, зросла кількість учителів базової школи в містах, які вказали на погіршення результатів навчання своїх учнів/учениць з української літератури, алгебри та геометрії, зарубіжної літератури, іноземної мови, української мови.

У селах більше вчителів базової школи вважають, що результати навчання учнів/ учениць погіршилися. Про зниження успішності з іноземної мови зазначили 64% педагогів, з математики - 55%, з української мови - 53%, з хімії - 47%, з української літератури - 43%. Водночас щодо окремих предметів переважає думка, що успішність не змінилася: про результати учнів/учениць з фізики так вважають 48% вчителів, зарубіжної літератури - 44%, мистецтва - 41%, біології - 42%, основ здоров'я - 45%.

Як і в початковій школі, зменшилася кількість учителів базової школи у селах, які вказали на погіршення результатів навчання своїх учнів/учениць з математики - з 61% у 2022 році до 55% цьогоріч, фізики - 51% та 42% відповідно, історії України - 44% та 38% відповідно, української літератури - 53% та 43% відповідно, основ здоров'я - 38% і 24%.

Серед старшокласників переважає думка, що їхні результати навчання не змінилися. Різниці з урахуванням місця проживання не виявлено. В розрізі регіонів відмінностей також не зафіксовано, окрім Заходу, де учні/учениці оптимістичніше оцінюють свої результати.

Компенсація втрат у навчальному часі

Компенсація втрат у навчальному часі (пропущені навчальні заняття) найчастіше відбувалася через надання учням/ученицям навчальних матеріалів (презентацій, відео, аналогічних навчальних занять онлайн) та завдань для самостійного опрацювання. Рідше проводилися групові й індивідуальні консультації, додаткові навчальні заняття. Утім складно оцінити, як часто реалізовувалися згадані заходи, з огляду на те, що більшість вчителів скаржилися на брак умов і можливостей:

відсутність електрики та інтернету;

брак вільного часу в учителів;

різні часові пояси;

небажання учнів/учениць і їхніх батьків виділяти додатковий час.

Результати анкетування вчителів та учнів/учениць показали деякі розбіжності в оцінці допомоги й підтримки для надолуження навчальних втрат. Найбільше учнів/учениць вказали, що отримували допомогу у вигляді додаткових завдань та навчальних матеріалів для самостійного опрацювання. Натомість учителі насамперед зазначали про індивідуальні та групові консультації, додаткові заняття, які проводили для учнів/учениць.

З огляду на те, що вчителі вказали на зменшення кількості учнів/учениць, які володіють уміннями, необхідними для самостійного навчання - уміння планувати час, організовувати свою роботу, самостійно виконувати завдання, здійснювати самооцінювання - надолуження навчальних втрат шляхом самостійного опрацювання навчального матеріалу може бути малоефективним для частини учнів/ учениць.

Ключовими викликами освітнього процесу в умовах війни педагоги назвали:

нестабільні умови навчання;

обмеженість способів організації навчально-пізнавальної діяльності;

зниження мотивації та нестабільний психоемоційний стан учнів/учениць та вчителів.

Втім педагоги та шкільна адміністрація не завжди демонстрували доречну гнучкість та адаптивність, плануючи освітній процес. 33% директорів у містах та 50% у селах не змінювали розкладу навчальних занять в умовах війни, коли в країні постійно відбуваються стабілізаційні відключення електроенергії, повітряні тривоги, бракує доступу до швидкісного інтернету. 40% педагогів у містах та 44% у селах не вносили змін до календарно-тематичного планування через зміни режиму роботи закладу. Лише 37% змінювали кількість годин на вивчення теми, 32% об'єднували теми, 23% розподіляли теми з урахуванням режиму - синхронного чи асинхронного.

В умовах дистанційного синхронного навчання не більше третини вчителів застосовували види навчальної діяльності, що передбачають взаємодію учнів між собою, активну участь в освітньому процесі: групову роботу, роботу в парах, практичні та лабораторні роботи. Водночас в умовах дистанційного синхронного та асинхронного навчання переважна більшість вчителів пропонували учням переглянути презентації, відео, виконати вправи, самостійно опрацювати навчальні матеріали попри те, що 39% вчителів вважають викликом для освітнього процесу в умовах війни те, що учні не вміють самостійно вчитися.

Як компенсувати втрати у результатах навчання учнів

Державна служба якості освіти України провела дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни у 2022/2023 навчальному році. Вдалося виявити ключові чинники, що призводять до втрат у результатах навчання учнів і, відповідно, у якості освіти, та розробити рекомендації для органів державної влади, громад і безпосередньо шкіл щодо подолання цих втрат.

Рекомендації для органів влади:

забезпечити проведення загальнонаціональних моніторингів результатів навчання учнів під час дії правового режиму воєнного стану;

розвивати систему освітніх вимірювань/оцінювань;

розробити програму надолуження освітніх втрат у результатах навчання здобувачів освіти (національна система тьюторингу);

продовжити роботу із забезпечення здобувачів освіти сучасними цифровими засобами навчання (особливо у сільській місцевості та для дітей з малозабезпечених сімей);

інвестувати у професійний розвиток і підтримку педагогів;

спільно з Державною службою якості освіти вжити заходів щодо відновлення під час дії правового режиму воєнного стану інституційних аудитів закладів загальної середньої освіти (з дотриманням безпекових умов);

створити умови для розвитку діагностичних інструментів як складової дидактичного забезпечення освітнього процесу (кожна навчальна програма має містити інструмент для оцінювання результатів навчання, передбачених Державними стандартами загальної середньої освіти);

удосконалити законодавство в частині визначення поняття "освітні втрати".

Рекомендації для засновників закладів освіти:

завершити процес оптимізації мережі закладів загальної середньої освіти в територіальних громадах;

створити умови для повернення до очного/змішаного навчання, особливо у закладах освіти, що розташовані у сільській місцевості (забезпечення укриттів);

забезпечити учнів з вразливих категорій засобами для дистанційного навчання;

забезпечити фінансування варіативної складової навчальних планів.

Рекомендації для закладів освіти:

забезпечити моніторинг результатів навчання здобувачів освіти з використанням діагностичного інструментарію;

здійснювати адаптивне гнучке планування, яке б передбачало перерозподіл навчального часу між темами, або розробляти власні навчальні програми, коригуючи зміст та результати навчання з урахуванням виявлених освітніх втрат;

продовжити працювати над створенням методичної системи підтримки індивідуальної освітньої траєкторії учнів шляхом проведення індивідуальних занять, факультативів відповідно до навчального плану та/або за запитами учнів, консультацій з учнями для усунення прогалин у знаннях із предмету, розробки завдань різних рівнів складності для окремих учнів;

посилити роботу в частині надання підтримки педагогічним працівникам щодо підвищення кваліфікації та професійного вдосконалення з питань методики роботи в умовах змішаного навчання;

використовувати години варіативної складової шляхом запровадження індивідуальних та групових консультацій для здобувачів освіти;

організувати роботу пришкільних (мовних, математичних, природничих тощо) таборів, запровадити "навчальні канікули";

розробити стратегії адаптації освітнього процесу закладів освіти до роботи в умовах зміни режимів навчання.

Зазначені рекомендації надані на розгляд Міністрові освіти і науки України та представлені Комітету Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій.
Дослідження якості організації освітнього процесу в умовах війни проведене Державною службою якості освіти України за підтримки ініціативи "Збереження доступу до шкільної освіти", що впроваджується проєктом "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe), у грудні 2022 - січні 2023 року та презентоване 19 квітня 2023 року.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Плахотнюк Сергій

# data[].attributes.attachment_link.title
Як компенсувати "освітні втрати": рекомендації для органів влади, засновників і директорів закладів освіти - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Внаслідок повномасштабної війни росії проти України близько 800 тис. школярів змінили форму здобуття освіти з очної на дистанційну (з 17 669 учнів/ учениць у 2021 році до 772 909 у 2022) та сімейну (домашню) (з 4695 до 64 409 учнів/учениць відповідно).

# data[].attributes.headline
Усе про освітні втрати: ефективні методики та алгоритми для вчителя

# data[].attributes.subject
Усе про освітні втрати: ефективні методики та алгоритми для вчителя

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зовсім трохи часу залишилося до першого вересня, а за ним - шкільні будні. Навчальний рік зазвичай починається з повтору матеріалу. А за нинішніх воєнних часів учителі переймаються, як допомогти учням надолужити освітні втрати. Зібрали для вас поради світових освітніх експертів, перевірені практики, дієві способи.

Під час війни в пріоритеті для дітей безпека та психоемоційна стабільність. Тому навчання часом відходить на другий план. Відповідно, у дітей з'являються прогалини в знаннях, а вчителі намагаються втиснути шкільну програму в уроки без повітряних тривог. Ми поговорили з педагогами, які знають, як наздогнати шкільну програму без стресу для себе та учнів. Зібрали для вас дієві поради.

Нещодавно міністр освіти і науки Оксен Лісовий анонсував дослідження освітніх втрат в Україні. Та підкреслив: ідеться саме про втрати, а не розриви. Чому в першу чергу говоримо про освітні втрати? Та в чому різниця між двома поняттями? Розібратися в цьому нам допомогла експертка УІРО. Ми також зібрали корисну інформацію для педагогів про подолання освітніх втрат.

Навчання в умовах війни - це складно, й у дітей трапляються прогалини в знаннях, які треба поступово вирівнювати. І нині, і тим паче після перемоги. У багатьох країнах світу теж стикалися з масовими освітніми втратами (наприклад, через локдаун) та напрацювали ефективні перевірені методики. Хто що обрав? Зібрали найкращі закордонні практики в одному матеріалі.

Андреас Шляйхер, директор з питань освіти в Організації економічного співробітництва та розвитку, досліджував освітню ситуацію в країнах, що зазнали природних катаклізмів та воєн. А також упродовж двох років аналізував наслідки ковіду для навчальної спільноти. На запрошення фонду savED пан Андреас запропонував власне бачення стратегії подолання освітніх втрат.

Через війну і тимчасову окупацію наших територій учні пропускають значну частину навчання з причин, що від них не залежать. Проте ця проблема не нова у світі. Через стихійні лиха, воєнні дії та інші негаразди безліч дітей втрачають можливість відвідувати школу. Тож експерти світових організацій зібрали в одному гайді всю важливу інформацію про класи надолуження. Переклали для вас основні тези.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аліна Мірошнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Все про освітні втрати: ефективні методики та алгоритми для вчителя

# data[].attributes.attachment_link.description
Зібрали все про надолуження освітніх втрат. Тут знайдете ефективні методики, класи надолуження, дієві практики для вчителів.

# data[].attributes.headline
Діагностика та компенсація освітніх втрат у загальній середній освіті України : методичні рекомендації.  Київ : Педагогічна думка, 2023.  

# data[].attributes.subject
Діагностика та компенсація освітніх втрат у загальній середній освіті України : методичні рекомендації.  Київ : Педагогічна думка, 2023.  

# data[].attributes.headline
Діагностика та механізми подолання втрат у навчанні молодших школярів. Методичні рекомендації. Київ : Інститут педагогіки НАПН України, 2023.

# data[].attributes.subject
Діагностика та механізми подолання втрат у навчанні молодших школярів. Методичні рекомендації. Київ : Інститут педагогіки НАПН України, 2023.

# data[].attributes.headline
Ігор Хворостяний. Подолання освітніх втрат з української мови та літератури. Методичні рекомендації та приклади уроків

# data[].attributes.subject
Ігор Хворостяний. Подолання освітніх втрат з української мови та літератури. Методичні рекомендації та приклади уроків

# data[].attributes.headline
Таміла Яценко та ін. Українська література. 5 клас: експрес-курс подолання освітніх втрат: практичний порадник. Київ : Педагогічна думка, 2023. 58 с. 

# data[].attributes.subject
Таміла Яценко та ін. Українська література. 5 клас: експрес-курс подолання освітніх втрат: практичний порадник. Київ : Педагогічна думка, 2023. 58 с. 

# data[].attributes.headline
Проєкт «Освітній суп»

# data[].attributes.subject
Проєкт «Освітній суп»

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітній Суп

# data[].attributes.headline
ГО «Смарт освіта» Проєкт «Тепер я знаю»

# data[].attributes.subject
ГО «Смарт освіта» Проєкт «Тепер я знаю»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про проєкт. "Тепер я знаю" - безоплатний 5-тижневий онлайн-курс з української мови та математики для школярів від ГО "Смарт освіта" у партнерстві з Educo Foundation. Проєкт орієнтований, насамперед, на дітей, які не мали змоги повноцінно опанувати шкільну програму і мають труднощі з предметом.

Цьогорічний курс охопив 747 учнів . Ця цифра стосується тих, хто пройшов від 50% навчальної програми та отримав сертифікати й мотиваційні листи.

3 хвилі:

22.06-25.07 (орієнтовно 100 дітей, що закінчили 4 клас)

17.07-20.08 (орієнтовно 900 дітей, що закінчили 4-8 класи)

03.08-25.08 (орієнтовно 60 дітей, що закінчили 9-10 класи)

Кожен курс - це 20 занять, з них 2 парні заняття на початку та в кінці навчання, щоб пройти вхідний та фінальний тести. Заняття відбувалися щодня (окрім середи) у ранковий (10.00-12.00) та вечірній (17.00-19.00) час.

Унікальна програма була розроблена спеціально для надолуження освітніх втрат та базується на принципах компетентнісного підходу. Її розробили досвідчені методисти: з української мови - Наталія Вінницька , з математики - . Юрій Чоп'юк

Курс є безоплатним та проходив на платформі Moodle , доступ до якої залишається для учасників відкритим, аби вони могли в будь-яку мить зайти та пригадати матеріал, виконати вправи чи почитати тексти.

У кінці курсу учні пройшли тестування з української мови та математики. А опісля вчителі кожному з них особисто надали мотиваційні листи, на додаток до гарантованих сертифікатів про завершення курсу.

Наразі експерти з УЦОЯО залучені до аналізу напрацьованих методичних матеріалів та оцінюють навчальні програми й результати курсу "Тепер я знаю".

В основі курсу: принципи компетентнісного підходу до навчання, що дозволять дитині пізнати і зрозуміти ті чи інші теми через дуже практичні завдання, ситуації із повсякденного життя.

Мета проєкту: допомогти учням заповнити прогалини у шкільній освіті, які вони могли отримати через війну в Україні та поглибити знання для використання їх у повсякденному житті.

невеликі групи дітей;

принципи компетентнісного підходу до навчання;

тестування знань дітей на початку та в кінці навчального курсу;

доступ учасників до навчальних матеріалів на платформі, з якими можна працювати у будь-який зручний час;

постійний зв'язок із вчителями для запитань та роз'яснень;

мотиваційні листи від учителів з обох предметів.

Термін: 1 хвиля - 22 червня - 25 липня. 2 хвиля - 17 липня - 20 серпня. 3 хвиля - 3 серпня - 25 серпня, 2023.
https://nus.org.ua/articles/teper-ya-znayu-startuvav-bezplatnyj-5-tyzhnevyj-kurs-z-ukrayinskoyi-movy-ta-matematyky-dlya-shkolyariv-vid-go-smart-osvita/

https://osvitoria.media/experience/yak-zatsikavyty-ditej-na-urokah-ukrayinskoyi-movy-pryklady-zavdan/
https://nus.org.ua/news/bezplatnyj-kurs-z-ukrayinskoyi-movy-j-matematyky-teper-ya-znayu-ostanni-mistsya-v-grupah/

# data[].attributes.attachment_link.title
"Тепер я знаю" - безоплатний 5-тижневий курс з української мови та математики для школярів

# data[].attributes.attachment_link.description
Про проєкт. "Тепер я знаю" - безоплатний 5-тижневий онлайн-курс з української мови та математики для школярів від ГО "Смарт освіта" у партнерстві з Educo Foundation . Проєкт орієнтований, насамперед, на дітей, які не мали змоги повноцінно опанувати шкільну програму і мають труднощі з предметом. Цьогорічний курс охопив 747 учнів .

# data[].attributes.headline
Проєкт « Кетч-ап класи»

# data[].attributes.subject
Проєкт « Кетч-ап класи»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про проєкт. Влітку 2022 ми проводили кетч-ап класи. Кетч-ап класи були орієнтовані на школярів 5-11 класів, які потребували додаткових занять, аби опанувати матеріал з основних предметів та надолужити те, що вони пропустили через війну. Упродовж 5 тижнів діти поглиблювали знання з математики, англійської та української мов, фізики, біології та хімії.

Для кожної вікової категорії був свій розклад та програма. Учителі готували цікаві розробки, різноманітні роздруківки, користувалися мультимедійною технікою. Усе - щоби заохотити дітей навчатися влітку. Вчителі не задавали домашніх завдань і не ставили оцінок. Утім, дехто з дітей просив домашні завдання, а дехто навіть приносив їх на перевірку.

Під час літнього навчального табору діти змогли:

покращити знання з математики та зрозуміти основні поняття, щоб упевнено розв'язувати не лише задачі на контрольних чи ЗНО, а й застосовувати знання на практиці;

поглибити свої знання з української мови. Ми розглянули основні розділи мовознавства, які необхідно знати для успішного складання ЗНО та подальшого засвоєння матеріалу;

удосконалити знання з англійської мови, аби легко порозумітися з іноземцями, написати їм листа без помилок, мати змогу виступати за кордоном, читати іноземні журнали та книжки;

розуміти фізику, хімію, біологію та інші предмети за вибором.

Мета: допомогти школярам надолужити матеріал, який вони пропустили через війну та організувати для них цікаве дозвілля.

Кетч-апи відбувались у двох форматах. В онлайн-форматі в них узяли участь українських дітей, які живуть в Україні чи були змушені переїхати за кордон. Навчання відбувалося протягом 5 тижнів, 9 годин на тиждень.

Офлайн-уроки, які тривали у чотирьох школах Львова, відвідали школярів, із різних областей України, які на той час були у Львові.

Загалом же провели онлайн-уроків та уроків. До програми був залучений 21 вчитель.

Відгуки учасників та учасниць проєкту: http://bit.ly/3FE9Kuu .

Світлини та відео

# data[].attributes.attachment_link.title
Кетч-ап класи

# data[].attributes.attachment_link.description
Про проєкт. Влітку 2022 ми проводили кетч-ап класи. Кетч-ап класи були орієнтовані на школярів 5-11 класів, які потребували додаткових занять, аби опанувати матеріал з основних предметів та надолужити те, що вони пропустили через війну. Упродовж 5 тижнів діти поглиблювали знання з математики, англійської та української мов, фізики, біології та хімії.

# data[].attributes.headline
Всеукраїнська школа онлайн. Ірина Троян. Діагностичні тести на ВШО для подолання освітніх втрат: чим корисні для вчителів та учнів і як користуватися.

# data[].attributes.subject
Всеукраїнська школа онлайн. Ірина Троян. Діагностичні тести на ВШО для подолання освітніх втрат: чим корисні для вчителів та учнів і як користуватися.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
На освітній платформі "Всеукраїнська школа онлайн" вчителі можуть використовувати діагностичні тести для визначення прогалин у результатах навчання учнів. Тести допомагають визначити, як діти засвоїли теми з попередніх років навчання й у чому потребують підтримки.

Це також своєрідний інструмент планування роботи вчителя на початку навчального року. Діагностичні тести дають розуміння, як працювати з класом загалом і кожною дитиною окремо: чи потрібно повернутися до вивчення якихось тем або ж одразу переходити до нового матеріалу.

Таку діагностику розробили в межах ініціативи "Збереження доступу до шкільної освіти" від проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe).

Розробники кажуть, якщо не визначити прогалини в знаннях учнів на початку навчального року, згодом їх ставатиме ще більше, а мотивація учнів до навчання зменшуватиметься.

У статті "Нової української школи" читайте:

для чого створили діагностичні тести;

як вони допомагають вчителям планувати роботу з учнями;

з яких предметів та для яких класів доступне тестування;

з чого складаються тести;

як зареєструватися та пройти тестування;

чому важливо вчасно вимірювати освітні втрати;

як мотивувати учнів виконувати діагностичні тести та пояснити, що це не на оцінку, а для себе.

На ці та інші питання відповіли Олена Заплотинська, керівниця ініціативи "Відновлення доступу до шкільної освіти" проєкту SURGе, та Ольга Стрелюк, експертка проєкту, яка координує створення діагностичних тестів.

ДІАГНОСТИЧНІ ТЕСТИ НА ПОЧАТКУ НАВЧАЛЬНОГО РОКУ: ЯК ВОНИ ДОПОМАГАЮТЬ ВЧИТЕЛЯМ ПЛАНУВАТИ РОБОТУ З УЧНЯМИ

Ідея створення діагностичних тестів для виявлення освітніх втрат з'явилася навесні 2022 року, розповіла Олена Заплотинська. Тоді експерти проєкту отримали результати дослідження серед вчителів та батьків про якість організації дистанційного навчання під час пандемії. Дослідження проводили спільно з Державною службою якості освіти (ДСЯО) напередодні повномасштабного вторгнення.

" Опитані педагоги зазначали, що третина їхніх учнів не мала на той час доступу до дистанційної освіти. Ще половина вчителів спостерігали погіршення результатів навчання. Те ж саме підтверджували й батьки. Два роки коронавірусу, а потім ще й повномасштабна війна не пройшли безслідно та спричинили втрати в знаннях та вміннях учнів", - додала Олена.

Тому в організації хотіли допомогти школам спланувати новий навчальний рік та заняття з учнями, які мають різний рівень знань. Таким інструментом планування роботи вчителів стали діагностичні тести.

На платформі ВШО за допомогою цих тестів вчителі й учні можуть вчасно виявити освітні втрати та надолужити їх. Тестування допомагає вчителям зрозуміти, чи варто на початку навчального року одразу переходити до нової навчальної програми, чи все ж на деяких темах минулих років варто зупинитися і ще раз їх пропрацювати.

Щоби це оцінити, вчителям не потрібно самостійно розробляти завдання та аналізувати результати. Тести на платформі ВШО містять усе необхідне, а наприкінці вчителі отримують розгорнутий звіт щодо результатів усього класу й кожного/ї учня/учениці.

Так, за словами Олени Заплотинської, якщо вчителі бачать, що клас погано впорався, наприклад, із темою дробів, отже, навчальний рік потрібно почати із повторення цієї теми. А потім можна провести вторинне тестування, яке теж є на платформі, щоби побачити ефективність занять.

З початку 2022 навчального року на платформі ВШО учні 5, 7 та 9 класів можуть пройти тестування з української мови та математики, а також алгебри та геометрії в 9 класі за попередні ключові цикли навчання. На початку 5 класу - за другий цикл початкової освіти (3-4 класи), на початку 7 класу - за перший цикл базової середньої освіти (5-6 класи), а дев'ятикласники можуть пройти тестування за другий цикл базової середньої освіти (7-8 класи).

До початку нового 2023/2024 навчального року, за словами Ольги Стрелюк, планують опублікувати діагностичні тести й з інших предметів:

з англійської мови за курс 5-6 та 7-9 класів (тести міститимуть три частини: читання, граматика та аудіювання);

з історії України за курс 7-8 класів;

з фізики за курс 7-9 класів;

з хімії за курс 7-9 класів;

з природознавства за курс 5-6 класів та біології за курс 7-9 класів;

з географії за курс 6-9 класів.

Перш ніж з'явитися на сайті ВШО, тести проходять довгий етап: від створення до експертизи.

" Ми зібрали велику групу фахівців-авторів діагностичних тестів, до якої долучилися розробники державних стандартів початкової та базової середньої освіти - вони добре обізнані з тим, яких саме результатів навчання повинні досягати учні / учениці на визначених циклах середньої освіти.

Також до команди авторів долучилися вчителі-практики, які безпосередньо працюють із дітьми й найкраще розуміють цільову аудиторію діагностичних тестів, і фахівці з освітніх оцінювань та вимірювань, які знають як фахово розробити завдання та укласти тест", - розповіла Олена.

На початку потрібно розробити паспорт тесту: визначити, навчальні теми, які тест охоплюватиме, дійти згоди щодо кількості завдань, їхніх типів та того, на що кожне із завдань спрямоване, яку компетентність вимірює, закласти час, упродовж якого учні / учениці виконуватимуть тест тощо;

потім розробляють завдання та укладають їх у тест;

відповідно до процедур розміщення матеріалів на ВШО, діагностичні тести мають пройти антидискримінаційну, психологічну, наукову та педагогічну експертизи;

якщо в ході експертиз виникають зауваження та рекомендації, їх враховують, скоригувавши завдання, або аргументувавши, чому на думку авторів змін вносити не варто;

і лише після розгляду експертних висновків та доопрацьованих тестів експертною радою Українського інституту розвитку освіти (УІРО) ухвалюється остаточне рішення про можливість оприлюднення діагностичних тестів на платформі ВШО.

Загалом процес може тривати понад пів року.

ЯК ВЧИТЕЛЯМ ТА УЧНЯМ КОРИСТУВАТИСЯ ДІАГНОСТИЧНИМИ ТЕСТАМИ

Щоби на початку навчального року вчителі могли визначити чи є прогалини в знаннях учнів / учениць за попередні цикли, Ольга Стрелюк поділилася алгоритмом користування діагностичними тестами:

діагностичні тести доступні для всіх охочих на платформі "Всеукраїнської школи онлайн" у розділі "Курси";

вчителі та учні мають створити власні кабінети на платформі ВШО (зі статусом вчителя та учня відповідно);

потім вчителі обирають потрібний клас та предмет для діагностичного тестування, копіюють курс і запрошують на нього учнів / учениць;

на електронні пошти учнів, з якими вони зареєстровані на ВШО, вчителі надсилають запрошення приєднатися до курсу;

учні можуть і самостійно зареєструватися на ВШО та пройти тестування, обравши відповідний діагностичний тест;

кожен предметний тест складається з кількох частин (2-3), які охоплюють різні навчальні теми. На виконання однієї частини тесту є до 30 хвилин. Це досить багато, тому над частинами тесту можна працювати в різний час, вони є самостійними.

Наприклад, з української мови тест має три блоки. У першому учням пропонують попрацювати із текстом, як-от вставити пропущені слова. Два інші блоки - це тестові завдання на перевірку лексики, морфології, синтаксису, пунктуації тощо. Їх можна виконати в інший день;

завдання можна виконувати як на шкільних комп'ютерах (важливий стабільний доступ до інтернету), так і на власних гаджетах учнів. Якщо школа працює дистанційно, то учні / учениці можуть пройти тестування як у синхронному, так і в асинхронному форматах. Однак вчителі мають провести інструктаж про те, як зайти у свій кабінет на ВШО, знайти курс та почати виконувати тест;

за результатами первинного тестування вчителі отримують звіт про рівень виконання кожної частини тесту як усього класу, так і кожного/ї учня чи учениці. Також у звіті позначено як учні / учениці впоралися із кожним завданням тесту.

Зеленим кольором виділені правильні відповіді, жовтим - частково правильні, червоним - неправильні. Діагностичний звіт можна завантажити в кабінеті вчителя на ВШО в розділі "Управління курсами".

Отримавши звіт, вчителі можуть планувати роботу для надолуження прогалин у навчанні або зі всім класом, або ж з певними учнями, які цього найбільше потребують - усе залежить від отриманих результатів діагностичного тестування.

Також у звіті є перелік тем, з якими учні впоралися найгірше. Відповідно до цього вчителі можуть спланувати подальше вивчення матеріалу: чи переходити до нового (якщо учні успішно пройшли тест), чи приділити увагу повторенню.

Учні також отримують звіт за результатами виконання тесту, він розташований у розділі "Прогрес". Там зазначено не лише рівень (початковий середній, достатній, високий), на якому дитина впоралася з кожною частиною тесту, а й додаються рекомендації, як надолужити прогалини в навчанні - посилання на підручники, вправи, відеопояснення, завдання до конкретних тем, які потрібно опрацювати. Ці рекомендації також можуть використати в роботі й вчителі, оскільки бачать їх у своєму звіті.

Після додаткового опрацювання тем, треба провести вторинну діагностику (ті самі теми, але інші завдання), щоби відстежити зміни та ефективність додаткових занять.

Відеоінструкцію щодо користування платформою із тестами можна переглянути за посиланням.

Також вчителі можуть переглянути вебінари щодо діагностичних тестів з української мови та математики.
Водночас розробники зауважують, щоби мотивувати учнів виконувати ці тести не потрібно наголошувати на оцінках.

"Діагностичні тести учні проходять не для того, щоб отримати оцінку, а для того, щоб зрозуміти, чи мають вони прогалини в навчанні. Тому закликаємо учнів / учениць до доброчесності. Нагадуємо, що результат тестування не вплине на тематичні чи семестрові оцінки, але дасть можливість дійсно зрозуміти свої сильні й слабкі сторони", - розповіла Ольга Стрелюк.

Також Олена Заплотинська додала, що впродовж року вони працюють з учнями та вчителями з деокупованих громад. Подекуди ситуація дуже складна - школа зруйнована або ж діти втратили домівки. Навчатися в таких умовах не просто, постійне дистанційне навчання виснажує і часто діти не відчувають необхідної підтримки педагогів.

Експертка пригадала випадок, коли учні однієї зі шкіл на Київщині тривалий час не вивчали хімію, бо не було вчителя. Коли він зʼявився, то почав викладати новий матеріал, навіть не зʼясувавши, що діти не знають попереднього.

" Звісно, діти розгублені й нічого не розуміють. Тому дуже важливо на початку навчального року проводити ось таку діагностику їхніх знань, щоби зрозуміти, на якому рівні знань зараз кожна дитина, як працювати з учнями та підтягнути всіх більш-менш до одного рівня. Адже чим більше незрозумілого, тим менше мотивації вчитися в дітей", - підсумувала Олена.
Ірина Троян, "Нова українська школа" Титульне фото: "Нова українська школа"

# data[].attributes.attachment_link.title
Діагностичні тести на ВШО для подолання освітніх втрат: чим корисні для вчителів та учнів і як користуватися | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
На освітній платформі "Всеукраїнська школа онлайн" вчителі можуть використовувати діагностичні тести для визначення прогалин у результатах навчання учнів. Тести допомагають

# data[].attributes.headline
Виявити та надолужити навчальні прогалини — МОН та проєкт «SURGe» розробили діагностичні тести для педагогів.

# data[].attributes.subject
Виявити та надолужити навчальні прогалини — МОН та проєкт «SURGe» розробили діагностичні тести для педагогів.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Діагностичні тести для виявлення та надолуження можливих прогалин у засвоєнні учнями навчального матеріалу опублікували на платформі "Всеукраїнська школа онлайн" (ВШО). Ці тести розробили в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) у співпраці з Міністерством освіти і науки України та Державною службою якості освіти з метою допомогти вчителеві комфортно та ефективно розпочати навчальний рік для себе та учнів.

Діагностичні тести дозволять провести певний "скринінг" класу, щоб виявити сильні сторони та можливі прогалини в знаннях учнів й учениць.

Тести мають два блоки: первинне тестування, яке проходять на початку навчального року, та вторинне - для перевірки надолужених знань.

На платформі ВШО є доступними тести для 5-10 класів, деякі з них охоплюють два попередні роки навчання, але більшість покриває програмовий матеріал за один рік навчання.

На ВШО вчителі знайдуть діагностичні тести з:

Таке тестування дозволить без зайвого стресу дізнатися, наскільки добре клас або окремі учні й учениці засвоїли матеріал. За підсумками тестування вчитель отримує загальну статистику успішності, а також рекомендації тем для додаткового опрацювання. Кожен з учнів матиме персональний звіт з добіркою матеріалів та відеоуроків для надолуження знань.
Тести розробляли вчителі та автори стандартів і навчальних програм. Відповідно до процедури наповнення платформи ВШО, діагностичні тести пройшли антидискримінаційну, психологічну, наукову та педагогічну експертизи.
Діагностичні тести створено в межах ініціативи "Збереження доступу до шкільної освіти" проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe), що фінансується урядом Канади та впроваджується компанією "Alinea International".

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Виявити та надолужити навчальні прогалини - МОН та проєкт "SURGe" розробили діагностичні тести для педагогів

# data[].attributes.attachment_link.description
Діагностичні тести для виявлення та надолуження можливих прогалин у засвоєнні учнями навчального матеріалу опублікували на платформі "Всеукраїнська школа онлайн" (ВШО). Ці тести розробили в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) у співпраці з Міністерством освіти і науки України та Державною службою якості освіти з метою допомогти вчителеві комфортно та ефективно розпочати навчальний рік для себе та учнів.

# data[].attributes.headline
Освітні втрати та розриви: як виникають та як долати

# data[].attributes.subject
Освітні втрати та розриви: як виникають та як долати

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
НУШ. Ресурсний центр - Ресурсний центр

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
25 квітня 2023 року експерти Команди підтримки реформ Міністерства освіти і науки України в межах проєкту АРУ провели онлайнову зустріч з учасниками інноваційного освітнього проєкту всеукраїнського рівня за темою "Розроблення і впровадження навчально-методичного забезпечення для закладів загальної середньої освіти в умовах реалізації Державного стандарту базової середньої освіти", що триває з 2021 року (наказ МОН України від 02.04.2021 №406). Це чергова зустріч у межах циклу інформаційних сесій для учасників згаданого інноваційного освітнього проєкту.

Темою цієї інформаційної сесії стала надзвичайно актуальна на сьогодні для всіх українських освітян проблема освітніх втрат і освітніх розривів. Про актуальність означеної проблеми, зокрема, свідчить і той факт, що для участі в сесії зареєструвалися майже 170 учасників інноваційного проєкту.

На початку зустрічі було проаналізовано відповіді на питання бліцопитування, що його було запропоновано тим, хто бажав узяти участь в інформаційній сесії. Загалом відповіді учасників засвідчили, що хоча питання освітніх втрат і освітніх розривів, як то кажуть, нині в багатьох на слуху, однак щодо нього є різні погляди, що, зокрема, зумовлено неусталеністю термінології. Саме тому в межах зустрічі цьому аспекту було приділено спеціальну увагу й наголошено, що освітні втрати варто розглядати як складний конструкт, а саме як єдність навчальних втрат, виховних втрат і втрат у особистісному розвитку учнівства. Надалі було означено основні причини виникнення навчальних втрат і схарактеризовано низку заходів, які можуть бути дієвими для надолуження цих втрат.

Модератором заходу був Василь Терещенко, проєктний менеджер з моніторингу ефективності впровадження НУШ Команди підтримки реформ Міністерства освіти і науки України в межах проєкту АРУ.

230425_osvitni-vtraty-i-rozryvy_seminar_pilot

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати та розриви: як виникають та як долати - НУШ. Ресурсний центр

# data[].attributes.attachment_link.description
25 квітня 2023 року експерти Команди підтримки реформ Міністерства освіти і науки України в межах проєкту АРУ провели онлайнову зустріч з учасниками інноваційного освітнього проєкту всеукраїнського рівня за темою "Розроблення і впровадження навчально-методичного забезпечення для закладів загальної середньої освіти в умовах реалізації Державного стандарту базової середньої освіти", що триває з 2021 року (наказ МОН України

# data[].attributes.headline
Огляд діагностичних тестів як освітнього ресурсу

# data[].attributes.subject
Огляд діагностичних тестів як освітнього ресурсу

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд діагностичних тестів як освітнього ресурсу – УІРО

# data[].attributes.attachment_link.description
УІРО Український інститут розвитку освіти uied.org.ua UIED

# data[].attributes.headline
Огляд діагностичних тестів як освітнього ресурсу

# data[].attributes.subject
Огляд діагностичних тестів як освітнього ресурсу

# data[].attributes.attachment_link.title
Огляд діагностичних тестів як освітнього ресурсу – УІРО

# data[].attributes.attachment_link.description
УІРО Український інститут розвитку освіти uied.org.ua UIED

# data[].attributes.headline
Подолання навчальних втрат — спільна робота школи та батьків

# data[].attributes.subject
Подолання навчальних втрат — спільна робота школи та батьків

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Класи надолуження, додаткові завдання та індивідуальні заняття - щоб подолати навчальні втрати українським школярам доводиться працювати більше та сумлінніше. Проте ця робота має лягати на плечі не лише вчителів та учнів. Важливу роль у надолуженні втрат відіграють батьки. Їхня залученість може допомогти дитині впоратися з труднощами та відчути підтримку в цей непростий навчальний період. Разом із директоркою київського ліцею розповідаємо, чому подолання навчальних втрат - це спільна робота педагогів і батьків.

Тривалі перерви в навчанні призводять не лише до того, що школам потрібно наздоганяти програму з учнями. Вони позначаються також на розвитку дітей і суспільства загалом.

Учні втрачають можливість всебічно розвиватись та розкривати свій потенціал. А також формувати навички, які їм будуть необхідні в дорослому житті. Відповідно, значні перерви в навчанні перешкоджають майбутній успішності дітей.

Батькам важливо розуміти, що тривала перерва у навчанні - це не просто кілька пропущених тем із різних предметів. А серйозний виклик на шляху до майбутнього добробуту. Проблеми навчальних втрат стосуються загалом суспільства, в якому буде зростати та розвиватись кожна дитина. Експерти перш за все звертають увагу на наслідки для економіки.

Організація економічного співробітництва та розвитку і Світовий банк у 2020 році провели дослідження, в якому змоделювали наслідки навчальних втрат для економіки. Через скорочення часу навчання у школі у дітей виникає дефіцит навичок. Через це знижується потенціал робочої сили. Відповідно, падає дохід окремих людей, знижується людський капітал, а це призводить до зниження ВВП.

Фахівці Світового банку підрахували потенційні втрати для школярів через закриття шкіл під час карантину. Вони визначили, що учні можуть втратити в середньому 1400 доларів річного доходу. А за типове трудове життя це може становити 25 000 доларів. Дослідники зазначили, що в разі закриття шкіл у всьому світі на 5 місяців вартість навчальних втрат становитиме 10 трильйонів доларів.

І якщо навчальні заклади будуть повільно повертатися до попереднього рівня продуктивності, то рівень ВВП може знизитися на 1,5% протягом решти століття. Такий прогноз дали дослідники Організації економічного співробітництва та розвитку. Утім, якщо школи після повного відновлення навчального процесу не відповідатимуть тим стандартам, які вони мали до пандемії, то вплив на економічну ситуацію в майбутньому буде пропорційно більшим.

Щодо України, менеджер сектору освіти Світового банку зазначив, що навчальні втрати в нашій державі через війну та карантинні обмеження можуть становити понад рік. До пандемії освіта в Україні була на рівні країн Східної Європи. Проте через тривале закриття шкіл наші показники рівня освіти можуть стати найнижчими в Європі.

Отже, навчальні втрати можуть стати причиною економічних втрат. Саме тому їхнє подолання не є завданням лише шкіл.

Навчальні втрати можуть включати втрату знань, незавершені завдання або недостатнє розуміння навчальних концепцій. Це може статися з кожною дитиною, і не є рідкісним явищем. Причинами можуть бути проблеми зі здоров'ям, домашня ситуація, психологічний стан або перехід до нового режиму навчання.

Вчителі організовують додаткові заходи, щоб допомогти учневі відновити втрачене. Для підтримки дитини в надолуженні втрат можна запропонувати батькам комунікувати відкрито, надати можливість будь-коли звернутися до вчителя із запитаннями щодо навчання дитини.

Також варто донести батькам, що їхня роль у подоланні навчальних втрат також дуже важлива. І задля майбутнього успіху дитини необхідна спільна робота вчителя і батьків.

А щоб допомогти батькам зрозуміти, наскільки важливі компенсаторні заняття для подолання навчальних втрат, можна їх самих долучити до освітнього процесу. Наприклад:

▪️ вчителі проводять уроки для батьків, щоб вони зрозуміли навантаження школярів;

▪️ батьки мають можливість бути вчителем, коучем, фасилітатором, щоб краще зрозуміти роботу вчителя.

1. Одним із ключових аспектів освіти є поступовий розвиток дитини. Якщо дитина пропустить багато уроків або навчальних днів, може виникнути нерівномірність у її розвитку. Надолуження навчальних втрат допоможе їй покращити свої знання та навички.

2. Надолуження втрат є способом підтримки дитини у її навчанні. Воно показує, що дитина важлива, і її успішне навчання є першочерговим завданням для батьків та вчителів. Це також демонструє розуміння і підтримку школи та сім'ї.

3. Надолуження навчальних втрат дає дитині можливість розвивати відповідальність та самооцінку. Вона буде вчитися встановлювати мету та працювати для її досягнення. Це допоможе дитині розуміти важливість завершення розпочатої роботи та не відмовлятися від важливих завдань.

4. Також надолуження дозволяє дитині зберегти ритм навчання і не відстати від класу та навчальної програми. Це важливо для її подальшої успішності, бо відсутність уроків може призвести до втрати контакту з навчальним матеріалом та складнощами при засвоєнні нових тем.

5. Надолуження навчальних втрат допомагає забезпечити повну та якісну освіту для дитини, яка є фундаментом її майбутньої успішності. Це дозволяє їй розвиватися й набувати необхідні навички та знання для подальшої освіти або професійного зростання. Важливо підкреслити, що надолуження необхідне для забезпечення повноцінної освіти дитини, і це спільна відповідальність сім'ї та школи.

Пояснення батькам про можливі навчальні втрати має кілька важливих аспектів.

Батьки є важливими партнерами у навчанні дитини. Коли вони розуміють можливі труднощі або втрати у навчанні, це сприяє більшій взаємодії та спільній відповідальності за успіх дитини.

Пояснення батькам допомагає їм зрозуміти, наскільки важливо підтримувати дитину в навчанні вдома. Батьки можуть активніше допомагати їй розв'язувати проблеми та створити середовище підтримки вдома.

Розмова з батьками допомагає встановити взаєморозуміння між учителем і родиною. Це може покращити комунікацію та взаємодію, що є ключовими компонентами успішного навчання.

Інформація про навчальні втрати дозволяє батькам зрозуміти, як саме вони можуть допомагати своїй дитині та що можна зробити для виправлення ситуації.

Пояснення батькам допомагає створити спільний план відновлення. Це мають бути конкретні дії та ресурси для поліпшення академічної успішності дитини.

Загалом взаємодія з батьками щодо можливих навчальних втрат створює сприятливий фундамент для спільної роботи з учителем. Разом вони можуть допомогти дитині досягти позитивних результатів у навчанні.

Розповідати батькам про навчальні втрати їхньої дитини не завжди просто. Ця тема може бути досить чутливою для них. Ось кілька порад, що можуть вам допомогти.

Розкажіть батькам про конкретні труднощі або втрати дитини, намагайтеся робити це чесно та об'єктивно.

Висловіть розуміння та співчуття щодо того, як це може впливати на дитину та на їхню сім'ю в цілому.

Поділіться з батьками планами та заходами для поліпшення ситуації та відновлення навчання.

Розкажіть, як батьки можуть допомогти своїм дітям у надолуженні втрат. Порадьте, як створити середовище підтримки вдома.

Вкажіть на те, що важливо підтримувати дитину і підкресліть її сильні сторони, а не лише труднощі.

Запропонуйте їм приєднатися до вас у роботі над відновленням навчання та підтримки дітей.

Підкресліть, що співпраця між учителем і батьками є ключовою у подоланні навчальних труднощів.

Не забувайте, що кожна родина та ситуація унікальні, тому ваш підхід може потребувати деякої адаптації, залежно від конкретних обставин.

Громадська спілка "Освіторія" за підтримки Дитячого фонду ООН в Україні (ЮНІСЕФ) і Міносвіти та фінансування Глобального партнерства заради освіти (GPE) запустила безплатні онлайн-курси з подолання освітніх втрат для вчителів та освітніх управлінців. У онлайн-курсі знайдете практичні інструменти для подолання втрат із конкретних предметів.
Перейти на курс

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Коваль

# data[].attributes.attachment_link.title
Подолання навчальних втрат - спільна робота школи та батьків

# data[].attributes.attachment_link.description
Розповідаємо батькам про навчальні втрати дітей: як залучити до співпраці, чому потрібно надолужувати втрати

# data[].attributes.headline
«Наздоженемо: курс про подолання освітніх втрат» — серія з 4-х безплатних онлайн-курсів для освітян (керівників, учителів початкових класів, математики та української мови)

# data[].attributes.subject
«Наздоженемо: курс про подолання освітніх втрат» — серія з 4-х безплатних онлайн-курсів для освітян (керівників, учителів початкових класів, математики та української мови)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
освітні втрати

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
навчальні втрати

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
вимірювання втрат

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
подолання втрат

# data[].attributes.attachment_link.title
Наздоженемо: курс про подолання освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.description
Безплатний курс для освітян про формати виявлення та стратегії подолання освітніх втрат учнівства.

# data[].attributes.headline
Звіт про результати другого циклу загальнодержавного зовнішнього моніторингу якості початкової освіти «Стан сформованості читацької та математичної компетентностей випускників початкової школи закладів загальної середньої освіти»

# data[].attributes.subject
Звіт про результати другого циклу загальнодержавного зовнішнього моніторингу якості початкової освіти «Стан сформованості читацької та математичної компетентностей випускників початкової школи закладів загальної середньої освіти»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У Звіті про результати другого циклу загальнодержавного зовнішнього моніторингу якості початкової освіти "Стан сформованості читацької та математичної компетентностей випускників початкової школи закладів загальної середньої освіти" репрезентовано основну методичну та технологічну інформацію щодо підготовки й проведення моніторингу , а також аналітичну, статистичну, психометричну інформацію за його підсумками.

Частина І. Що знають і вміють випускники початкової школи та як змінилася ситуація за три роки. зосереджена на аналізі результатів оцінювання випускників початкової школи з математики та читання, простеженні тенденцій у навчальних досягненнях учнів, що означилася за три роки (між 2018 та 2021 роками), а також дослідженні впливу дистанційної форми навчання (упродовж 2020/2021 навчального року) на успішність учнів у галузі математики та читання.

Частина ІІ. Передумови й результати навчання. присвячена глибинному дослідженні даних, отриманих за підсумками анкетування учасників моніторингу 2021 року (учнів і вчителів, які їх навчали) з погляду забезпечення рівності на початковій ланці освіти.

Статистичні дані. Знеособлені дані містять результати анкетувань учасників дослідження (учнів і їхніх учителів) та оцінки, які учні отримали за виконання тестів. Ця інформація дасть змогу усім зацікавленим суб'єктам, зокрема освітнім аналітикам та експертам, вивчити цікаві для них питання, спираючись на надійне джерело інформації.

Міжнародні публікації. За результатами першого циклу ЗЗМЯПО підготовлено статтю у міжнародному виданні, присвяченому мікронавчанню.

Рекомендації. Методичні рекомендації щодо формування читацької та математичної компетентностей учнів на рівні початкової освіти містять описи конкретних практик та зразки завдань, які можна використовувати на навчальних заняттях, зокрема і як приклади для розроблення діагностувальних робіт.

У Звіті про результати першого циклу загальнодержавного моніторингового дослідження якості початкової освіти "Стан сформованості читацької та математичної компетентностей випускників початкової школи закладів загальної середньої освіти" репрезентована основна аналітична, статистична, психометрична інформація за підсумками моніторингового дослідження 2018 року.

Частина І. Методологія та технологія . Репрезентує всі аспекти, пов'язані з нормативним та ресурсним забезпеченням моніторингового дослідження, процесами підготовки когнітивних, контекстних та інструктивних матеріалів, а також технологією збирання, оброблення даних та визначення результатів.

Частина ІІ. Математика. Окреслює сутність математичної компетентності та її вимірів; характеризує інструменти вимірювання математичної компетентності; репрезентує аналіз результатів оцінювання випускників початкової школи з математики, зокрема у зв'язку з даними анкетувань, а також зразки тестових завдань, використаних на основному етапі моніторингового дослідження, з усіма статистичними та психометричними характеристиками.

Окреслює сутність читацької компетентності та її складників; характеризує інструменти вимірювання читацької компетентності; репрезентує аналіз результатів оцінювання випускників початкової школи із читання, зокрема у зв'язку з даними анкетувань, а також зразки тестових завдань, використаних на основному етапі моніторингового дослідження, з усіма статистичними та психометричними характеристиками.

Частина IV. Передумови й результати навчання. Репрезентує різноаспектний аналіз чинників психолого-педагогічного та соціально-економічного характеру, зібраних під час анкетувань учнів і вчителів, у стосунку до рівня сформованості читацької та математичної компонентностей випускників початкової школи.

Частина V. Булінг у початковій школі. Простежує поточну ситуацію, пов'язану з проявами негативного ставлення до учнів початкової школи, та вплив певних чинників на успішність учнів.

Статистичні дані. Знеособлені дані, отримані за підсумками тестування й анкетування випускників початкової школи та анкетування вчителів, які їх навчали. Просимо дослідників ознайомитися із файлом "Інформація" за покликанням "Відкриті дані".

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗВІТИ / ДАНІ | Український центр оцінювання якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
У Звіті про результати другого циклу загальнодержавного зовнішнього моніторингу якості початкової освіти "Стан сформованості читацької та математичної компетентностей випускників початкової школи закладів загальної середньої освіти" репрезентовано основну методичну та технологічну інформацію щодо підготовки й проведення моніторингу , а також аналітичну, статистичну, психометричну інформацію за його підсумками. Частина І.

# data[].attributes.headline
Освітні втрати: як учителю їх діагностувати та компенсувати

# data[].attributes.subject
Освітні втрати: як учителю їх діагностувати та компенсувати

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітні втрати: як учителю їх діагностувати та компенсувати

# data[].attributes.attachment_link.description
Як педагог може виявити обсяг навчальних втрат та допомогти учням надолужити пропущене

# data[].attributes.headline
Моніторингові дослідження

# data[].attributes.subject
Моніторингові дослідження

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.title
Моніторингові дослідження - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Моніторингові дослідження Моніторинг якості організації дистанційного навчання у закладах загальної середньої освіти Моніторинг щодо забезпечення функціонування державної мови в освітньому процесі у закладах загальної середньої освіти 2024 рік 2023 рік 2022 рік 2021 рік 2020 рік Моніторинги на регіональному рівні Новини Презентація результатів тестування учнів 6-х і 8-х класів Державна служба якості освіти України презентувала […]

# data[].attributes.headline
PISA — дослідження заради якості освіти

# data[].attributes.subject
PISA — дослідження заради якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Pisa Ukraine - дослідження заради якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
дослідження заради якості освіти

# data[].attributes.headline
Освітні втрати обертаємо на освітні знахідки: успішні стратегії вчителя

# data[].attributes.subject
Освітні втрати обертаємо на освітні знахідки: успішні стратегії вчителя

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аліна Мірошнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
освітні втрати

# data[].attributes.attachment_link.description
Освітні втрати обертаємо на освітні знахідки: успішні стратегії вчителя - освітні втрати

# data[].attributes.headline
Про затвердження Рекомендацій щодо використання модифікованих програм з української мови, української літератури, історії України, географії для закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.subject
Про затвердження Рекомендацій щодо використання модифікованих програм з української мови, української літератури, історії України, географії для закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.headline
Про внесення змін до типової освітньої програми для 5 – 9 класів закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.subject
Про внесення змін до типової освітньої програми для 5 – 9 класів закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.headline
В Україні запрацювала екосистема для надолуження освітніх втрат

# data[].attributes.subject
В Україні запрацювала екосистема для надолуження освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.title
В Україні запрацювала екосистема для надолуження освітніх втрат

# data[].attributes.attachment_link.description
На прикладі трьох областей розповідаємо про нові можливості для учнів

# data[].attributes.headline
Про інструктивно-методичні рекомендації щодо викладання навчальних предметів/інтегрованих курсів у закладах загальної середньої освіти у 2024/2025 навчальному році

# data[].attributes.subject
Про інструктивно-методичні рекомендації щодо викладання навчальних предметів/інтегрованих курсів у закладах загальної середньої освіти у 2024/2025 навчальному році

# data[].attributes.headline
Усе про освітні втрати: ефективні методики та алгоритми для вчителя

# data[].attributes.subject
Усе про освітні втрати: ефективні методики та алгоритми для вчителя

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освіторія Медіа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зовсім трохи часу залишилося до першого вересня, а за ним - шкільні будні. Навчальний рік зазвичай починається з повтору матеріалу. А за нинішніх воєнних часів учителі переймаються, як допомогти учням надолужити освітні втрати. Зібрали для вас поради світових освітніх експертів, перевірені практики, дієві способи.

Під час війни в пріоритеті для дітей безпека та психоемоційна стабільність. Тому навчання часом відходить на другий план. Відповідно, у дітей з'являються прогалини в знаннях, а вчителі намагаються втиснути шкільну програму в уроки без повітряних тривог. Ми поговорили з педагогами, які знають, як наздогнати шкільну програму без стресу для себе та учнів. Зібрали для вас дієві поради.

Нещодавно міністр освіти і науки Оксен Лісовий анонсував дослідження освітніх втрат в Україні. Та підкреслив: ідеться саме про втрати, а не розриви. Чому в першу чергу говоримо про освітні втрати? Та в чому різниця між двома поняттями? Розібратися в цьому нам допомогла експертка УІРО. Ми також зібрали корисну інформацію для педагогів про подолання освітніх втрат.

Навчання в умовах війни - це складно, й у дітей трапляються прогалини в знаннях, які треба поступово вирівнювати. І нині, і тим паче після перемоги. У багатьох країнах світу теж стикалися з масовими освітніми втратами (наприклад, через локдаун) та напрацювали ефективні перевірені методики. Хто що обрав? Зібрали найкращі закордонні практики в одному матеріалі.

Андреас Шляйхер, директор з питань освіти в Організації економічного співробітництва та розвитку, досліджував освітню ситуацію в країнах, що зазнали природних катаклізмів та воєн. А також упродовж двох років аналізував наслідки ковіду для навчальної спільноти. На запрошення фонду savED пан Андреас запропонував власне бачення стратегії подолання освітніх втрат.

Через війну і тимчасову окупацію наших територій учні пропускають значну частину навчання з причин, що від них не залежать. Проте ця проблема не нова у світі. Через стихійні лиха, воєнні дії та інші негаразди безліч дітей втрачають можливість відвідувати школу. Тож експерти світових організацій зібрали в одному гайді всю важливу інформацію про класи надолуження. Переклали для вас основні тези.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Аліна Мірошнікова

# data[].attributes.attachment_link.title
Все про освітні втрати: ефективні методики та алгоритми для вчителя

# data[].attributes.attachment_link.description
Зібрали все про надолуження освітніх втрат. Тут знайдете ефективні методики, класи надолуження, дієві практики для вчителів.

# data[].attributes.headline
Алгоритм надолуження прогалин у навчанні

# data[].attributes.subject
Алгоритм надолуження прогалин у навчанні

# data[].attributes.attachment_link.title
алгоритм.docx

# data[].attributes.headline
Новий випуск “Дофаміну для освіти” з очільницею УЦОЯО Тетяною Вакуленко вже доступний слухачам

# data[].attributes.subject
Новий випуск “Дофаміну для освіти” з очільницею УЦОЯО Тетяною Вакуленко вже доступний слухачам

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У новому випуску подкасту "Дофамін для освіти" керівниця ⁠ ГО "Смарт освіта"⁠ Галина Титиш говорить із Тетяною Вакуленко, новою очільницею Українського центру оцінювання якості освіти.

Послухати подкаст можна за посиланням.

У фокусі розмови - освітні втрати й розриви та НМТ-2023.

Зокрема, спікерки обговорили такі теми:

чого чекати від УЦОЯО з новою директоркою;

освітні втрати та освітні розриви - різні речі;

майбутнє моніторингове дослідження знань: чому саме такий вибір класів і предметів;

які дослідження знань учнів проводили раніше;

які інструменти подолання освітніх втрат можуть ефективно працювати в Україні;

як використовувати ВШО для подолання освітніх втрат;

про важливість методичної підготовки вчителів;

апгрейд НМТ-2023: що покращили з минулого року;

як вступатимуть цьогоріч абітурієнти з ТОТ;

сертифікація вчителів початкових класів: чи вплинула війна на результати.

Текстову версію подкасту можна прочитати за посиланням.
Також слухати подкаст можна на таких платформах: Читайте і слухайте також інші епізоди подкасту Публікація підготовлена за підтримки Представництва "Фонду Фрідріха Науманна за Свободу" в Україні. Фонд Фрідріха Науманна за Свободу - фонд ліберальної політики, що сприяє зміцненню свободи та гідності людини в усіх сферах суспільства. Детальніше за посиланням. Зображення: ГО "Смарт освіта" :

Реальні результати НУШ та що потрібно для реформи прямо зараз - розмова з Лілією Гриневич, міністеркою освіти і науки (2016-2019 роки);

"Дофамін для освіти": нерівність в освіті в Україні та світі та що з нею робити - подкаст із заступницею керівника УЦОЯО Тетяною Вакуленко;

Про те, як вберегти реформу НУШ - подкаст із міністеркою освіти і науки (2016-2019 роки) Лілією Гриневич;

Як дистанційне навчання змінило освіту й що буде далі - перша та друга текстові частини подкасту зі співзасновницею ГО "Смарт освіта" Оксаною Макаренко;

Чи справді гаджети "зомбують" дітей та знижують мотивацію вчитися - подкаст із нейрофізіологом, кандидатом біологічних наук, співзасновником та керівником освітницького й дослідницького напрямів Beehiveor Віктором Комаренком;

Що робити батькам із талантами та свободою дитини - подкаст з авторами освітнього проєкту "Майбутні" Наталкою Черепухіною та Петром Чорноморцем;

Що робити батькам, аби дитина вчилася краще - подкаст з заступницею директора Українського центру оцінювання якості освіти Тетяною Вакуленко;

Як зробити онлайн-навчання цікавим та ефективним - подкаст із СЕО та співзасновником студії онлайн-освіти EdEra Іллею Філіповим про переваги, недоліки та можливості онлайн-навчання;

Як підлітку знайти сродну працю: поради батькам і вчителям - подкаст із психологинею, фасилітаторкою, коучкою та авторкою книжки і програми для підлітків "Як обрати професію майбутнього?" Тамарою Сухенко;

Чому діти не читають і що з цим робити - подкаст із дитячою письменницю та керівницею Лабораторії дитячого читання МАН Тетяною Стус;

Як увімкнути мозок дитини? Практичні поради від психологині - подкаст із засновницею просвітницької ініціативи "Empatia.pro" та керівницею громадської спілки "Інститут інтегрального розвитку" Катериною Ясько;

ЗНО під час війни: досвід-2022 і що буде далі - подкаст із Тетяною Вакуленко;

Порушення в освіті під час війни - подкаст з освітнім омбудсменом Сергієм Горбачовим;

Як зараз вчити учнів української мови та літератури - подкаст з вчителем української мови й літератури, переможцем Global Teacher Prize 2021 року Артуром Пройдаковим.

Освіта Києва у війну: що втрачено, чого навчилися та план дій - подкаст з директоркою Департаменту освіти і науки Києва Оленою Фіданян.

# data[].attributes.attachment_link.title
Новий випуск "Дофаміну для освіти" з очільницею УЦОЯО Тетяною Вакуленко вже доступний слухачам | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
У новому випуску подкасту "Дофамін для освіти" керівниця ⁠ ГО "Смарт освіта"⁠ Галина Титиш говорить із Тетяною Вакуленко, новою очільницею