# data[].attributes.body
1. Svećenstvo je svojim duhovnim uslugama služilo kralju i narodu. Imali su svoje goleme prihode od nekretnina i od crkvenih desetina. Neki u tom staležu su bili podrijetlom plemići, a neki pučani. Dijelili su se na više i niže svećenstvo. U višem su bili biskupi, opati i kanonici. Biskupi su živjeli raskošno, ostali skromnije Svećenstva je bilo 120 000.

2. Plemstvo (stečeno po rođenju i ono koje je stečeno po zaslugama. Neki plemići su bili bogati dok su drugi bili siromašni. Oni koji su bili na dvoru živjeli su najraskošnije i njih su prezirali oni koji nisu bili na dvoru. Život na dvoru je imao visoke troškove (skupa odjeća, velika plaća, svečanosti i zabave). Prije revolucije ih je bilo oko 350 000.

3. Građanstvo i seljaštvo je činilo treći stalež i bilo ih je više od 26 milijuna. Manji dio se mogao mjeriti s visokim plemstvom( poduzetnici, bankari i veletrgovci) dok je veći dio najbrojniji i sastojao se od seljaka i kmetova. Slobodnih seljaka je bilo više nego kmetova, nisu imali puno svoje zemlje pa su morali dodatno raditi.

# data[].attributes.body
Kralj je bio Luj XVI. koji je vladao od 1754. do 1793. godine. Na prijestolje došao u svojoj dvadesetoj godini nakon smrti mladog oca. Bio je najstariji od svoje sedmero braće. Kako je mlad postao kraljem nije bio pretjerano obrazovan u vladarskom smjeru. Nedostatak pravog vođe prikazuje podatak da je u vlastitom dnevniku na dan pada Bastille 14. srpnja 1789 napisao riječ "Rien" što znači "Ništa jer je taj dan bio u lovu i nije ništa ulovio.

# data[].attributes.body
Na čelu države bio je kralj Luis XVI. i njegov dvor. Kralj je sazvao Skupštinu Generalnih staleža (svećenstvo , plemstvo te građanstvo i seljaštvo). Na dnu ljestvice bilo je građanstvo i seljaštvo koje je osnovalo Narodnu skupštinu.

# data[].attributes.headline
LOŠI ŽIVOTNI UVJETI TREĆEG STALEŽA - SIROMAŠTVO I GLAD

# data[].attributes.subject
LOŠI ŽIVOTNI UVJETI TREĆEG STALEŽA - SIROMAŠTVO I GLAD

# data[].attributes.body
Većina građanstva i seljaštva nije imalo u posjedu mnogo vlastite zemlje ili uopće nije imalo zemlje pa su bili primorani dodatno raditi da bi prehranili svoje obitelji. U tom staležu je vladalo siromaštvo, neimaština i glad.

# data[].attributes.body
Seljak je morao platiti šest vrsta poreza: neposredni porez, glavarine, porez na prihod, crkveni porez, kao i razna davanja gospodaru u obliku novca i rada. Većinu svojih prihoda je seljak morao davati kralju, crkvi ili državi. Seljaci su i izvršavali radnu obvezu od rada 30 dana godišnje na izgradnji puteva.

# data[].attributes.body
Želja kralja da uvođenjem dodatnih poreza napuni državnu blagajnu dovale ja do otpora parlamenta i plemstva.

Građanstvo i seljaci osnivaju Narodnu skupštinu koja je trebala održati prvi sastanak u dvorani koja ih je dočekala zaključana.

Sastanak je održan na teniskom igralištu gdje im se pridružio i veći broj pripadnika prvog i drugog staleža te su se zakleli da se neće razići sve dok Francuskoj ne podare Ustav. Tada je treći stalež prvi puta dobio većinu. Kralj planira vojskom rastjerati Narodnu skupštinu. Dolazi do skupljanja žena i muškaraca s oružjem i dolazi do pobune i sukoba.

# data[].attributes.body
Uz brodogradnju i nešto malo obrtničke proizvodnje drugi oblici tvorničke industrije nisu bili razvijeni kao što je to već tada bilo u Engleskoj i Nizozemskoj

# data[].attributes.body
Kralj Lui XVI. i njegova žena Marija Antoaneta su bili poznati po nizu afera i rastrošnom životu.

# data[].attributes.body
Dana 14. srpnja 1789. godine Narodna skupština okuplja svoje članove na teniskom igralištu. Dolazi i do skupljanja sve većeg broja nezadovoljnog siromašnog stanovništva. Uzimaju oružje te dolazi do sukoba. Napadaju tvrđavu Bastillu (zloglasni zatvor) i osvajaju je. Taj dan se smatra početkom Francuske revolucije.

# data[].attributes.body
Razdoblje od 17. lipnja 1789. – 10. kolovoza 1792. smatra se fazom uzleta Francuske revolucije.

Okuplja se Generalni stalež koji raspravlja o prodaji crkvenih dobara kako bi se pokrio deficit. Jedan dio dobara je podijeljen kako bi poslužilo siromašnom narodu za vraćanje duga. Seljaci nisu mogli kupiti navedena dobra pa su ponovno bogatiji imali prednost u tome. dolazilo je do nezadovoljstva. Osniva se Ustavotvorna skupština kada treći stalež prekoračuje svoje ovlasti. Treći stalež osniva Narodnu skupštinu čiji je glavni zadatak bio donijeti Ustav. Osnivanje tih skupština je početak revolucionarnih događaja. Kralj osjeća slabljenje svoje vlasti i saziva vojsku da rastjera skupštinu. Poziva se stanovništvo na pobunu. 1791. godine Ustavotvorna skupština donosi Ustav i raspušta se.

# data[].attributes.body
Razdoblje od 10. kolovoz 1792. – 27. srpnja 1794. smatra se usponom i najvišim dometom revolucije.

Stanovništvo, koje su predvodili jakobinci, optužuje kralja za suradnju s neprijateljem te 10. kolovoza 1792. bude oružani ustanak u Parizu. Narodne mase traže svrgavanje kralja i počinje druga faza revolucije. Zakonodavna skupština suspendirala je kralja. Dolazi do rata protiv Austrije i njezinih saveznika. Ukinut je Ustav od rujna 1791., kralj je suspendiran i uspostavljen je republički način vladanja.

# data[].attributes.body
U razdoblju od 27. srpnja 1794. – 9. studenoga 1799. dolazi do faze zalaska revolucije.

Sve snažniji glasovi za završetak terora čuli su se od ljeta 1794. nakon pobjede francuske narodne vojske protiv Austrije, kod Fleuresa, čime je nestalo vanjske opasnosti za Francusku.

Robespierre još jače kreče na neprijatelje Revolucije i to giljotinom (smrt odrubljivanjem glave). Zastupnici Konventa su se prestrašili za vlastite živote pa idu u sukob (kao tihi termidorci) prema Robespierreu i Jakobincima. Robespierre ostaje bez života na giljotini. Termidorci preuzimaju vlast u Konventu i donose Termidorski ustav 1795. Izvršnu funkciju vlasti ima tijelo od pet članova - Direktorij. Na kraju 1799. godine dolazi do idealnog političkih i društvenih uvjeta kojima će se uspostaviti mir u Francuskoj i na granicama.

# data[].attributes.body
Budući da je za vrijeme Francuske revolucije dolazilo da čestih sukoba između staleža napokon je donesena suverenost (najosnovnije obilježje svake države). Određene su osnovna prava građanske jednakosti, osobna i politička prava, sloboda čovjeka i građanina.

# data[].attributes.body
Najznačajnija je Deklaracija iz 1793. godine kojom su bila deklarirana prava čovjeka i građanina, određene društvene jednakosti, socijalno-ekonomska i kulturna prava čovjeka.

prije nje donesena je i Deklaracija iz 1789. godine koja je bila prvi i najkraći pisani dokument koji je bio posljedica revolucije.

treća Deklaracija iz 1795. je posljednja i njome su detaljno uređena sva prava i dužnosti čovjeka i građanina. Nedostatak joj je što je bila po sadržaju siromašnija od prethodne.

Savka od tri Deklaracije je prethodila donošenju Ustava.

Prvi Ustav donesen je 1791. godine te je time označen početak suvremenih ustava u Europi.

Ustav iz 1793. donesen je nakon ukidanja monarhije, započelo je razdoblje konventske vladavine te je taj ustav bio izraz volje naroda.

Ustavom iz 1795. godine prekinut je sistem konventske vladavine te je počelo razdoblje vladavine Direktorija.

# data[].attributes.body
Revolucija završava kada je Bonaparte vojnim udarom 9. studenoga 1799. godine i kao prvi konzul preuzeo svu vlast.