# data[].attributes.headline
Former for områdevern i Norge og hva skiller disse 

# data[].attributes.subject
Former for områdevern i Norge og hva skiller disse 

# data[].attributes.body
De fire viktigste verneformene er nasjonalpark, landskapsvern, naturreservat og marine verneområder. Det finnes også noen spesielle og sjeldne verneformer som oftest samles i en egen gruppe for "Annet vern".

Forskjellen på disse:

1. Nasjonalpark: Nasjonalparker er store naturområder med særegne eller representative økosystemer eller som står fri for tyngre natur-inngrep

2. Landskapsvern: Landskapsvernområder er natur- eller kulturlandskap med stor økologisk, kulturell eller opplevelsesmessig verdi. Her er det mer fokus på naturopplevelsen og historikken.

3. Naturreservater: Naturreservater er den strengeste formen for områdevern etter naturmangfoldloven. Dette er områder som inneholder truet, sjelden eller sårbar natur, representerer en bestemt naturtype, har en særlig betydning for biologisk mangfold, utgjør en spesiell geologisk forekomst, eller har særskilt naturvitenskapelig verdi.

4. Marine verneområder: Marine verneområder opprettes for å beskytte marine verneverdier, eller slike verdier som er økologiske betingelser for arter som lever på land. Kriteriene for å opprette marine verneområder er felles med kriteriene for naturreservater.

5. Annet vern: Mange verneområder er opprettet for å beskytte leveområdet til bestemte dyrearter eller planter. Da regnes arealet ofte for å være et økologisk funksjonsområde for en eller flere arter. Dette kan for eksempel være gyteområder, trekk-ruter, yngel-områder, parrings-områder o.l.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hovedmålet med å verne natur er å ta vare på hele variasjonen av naturtyper og landskap i Norge. De viktigste naturvernområdene er nasjonalpark, landskapsvernområde og naturreservat. I tillegg finnes det områder for artsfredning, marine verneområder og andre typer fredning.

# data[].attributes.headline
Sjøfuglreservatene langs kysten av Agder

# data[].attributes.subject
Sjøfuglreservatene langs kysten av Agder

# data[].attributes.attachment_link.description
Forvaltning av verneområder og nasjonalparker – Fylkesmannen

# data[].attributes.attachment_link.title
Nasjonalparkene på Svalbard | Norges nasjonalparker

# data[].attributes.attachment_link.description
I nasjonalparkene på Svalbard finner vi store, sammenhengende og urørte områder på land og i sjø. I denne arktiske naturen finner du store isbreer, høye fjell, flotte fjorder og månelignende landskap.

# data[].attributes.attachment_caption
Tabell av ulike verneområder i Norge, hentet fra SSB.

# data[].attributes.body
Tabellen viser hvor mange km2 av Fastlands-Norge som er vernet. Gir tall på vernet areal og antall områder.

# data[].attributes.body
Lista er et svert mangfoldig og kontrastfylt område. Området er av internasjonalt format av naturvernsammenheng

# data[].attributes.body
Det er ikke lov å ødelegge planteliv eller marint liv i parken.

Motorferdsel til lands, is og i lufta 300 m fra bakken er forbudt.

Forurensing og forsøpling er forbudt

# data[].attributes.body
For å verne natur/biologisk mangfold:

Forbud mot å hugge trær

Ferdselsforbud i områder som er merket sjøfuglreservat i tiden 15.4 – 15.7.

Forbudt å ferdes over innmark

Motorisert ferdsel er forbudt

Ulike former for fiske er regulert i ulike soner av nasjonalparken.

Enkelte steder er det lokale forskrifter som begrenser mulighetene til fri utfoldelse.

Noen steder er det ikke lov til å sette opp telt eller hengekøyer.

Forbudt med akvakultur, oppankring av skip, havvind, utbygginger av havner, moloer osv

Andre grunner:

Forbudt med motorisert fremdrift på innsiden av badebøyer

Forbudt å lage nye bolter/fester i svaberg og sette ut moringer.

# data[].attributes.body
Per 2023 finnes det mer enn 250 naturvernområder i Agder, og samlet sett er ca. 18,3 prosent av landarealet vernet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lov om forvaltning av naturens mangfold (naturmangfoldloven)

# data[].attributes.headline
19.1 Hvilke hensyn bør tas når vern av områder skal vurderes?

# data[].attributes.subject
19.1 Hvilke hensyn bør tas når vern av områder skal vurderes?

# data[].attributes.body
Når vern av områder skal vurderes, bør flere hensyn tas i betraktning. Ifølge application 19.1, kan vi identifisere følgende viktige kriterier:

Bevaring av natur: Hovedformålet med vern er å bevare biologisk mangfold og økosystemtjenester.

Tilgang for mennesker: Det bør vurderes hvorvidt mennesker skal ha tilgang til området for utdanning eller rekreasjon, noe som kan være i konflikt med bevaringsmålene.

Utnyttelse av naturressurser: Det er nødvendig å vurdere muligheten for bærekraftig utnyttelse av naturressurser i området, som kan inkludere lavnivå, ikke-industriell bruk.

Kulturelle verdier: Det bør tas hensyn til de kulturelle verdiene knyttet til området, samt hvordan menneskelig aktivitet har formet landskapet over tid.

Krav til aktiv forvaltning: I områder der spesifikke arter eller habitater er fokus, kan det være behov for regelmessige, aktive inngrep for å opprettholde disse.

# data[].attributes.body
Strenge naturreservater: Disse områdene er strengt beskyttede og er satt av for å beskytte biologisk mangfold og geologiske eller geomorfologiske trekk. Menneskelig aktivitet og bruk er strengt kontrollert og begrenset for å sikre beskyttelse av verneverdiene.

Villmarksområder: Store, uendrede eller svakt endrede områder som beholder sin naturlige karakter og som ikke har permanent eller betydelig menneskelig bosetning.

Nasjonalparker: Disse er lik villmarksområder, men de inkluderer også et mer menneskelig perspektiv, og gir muligheter for miljøvennlige og kulturelt kompatible aktiviteter som spiritualitet, vitenskap og rekreasjon.

Naturlige monumenter eller trekk: Vanligvis mindre områder som er satt av for å beskytte spesifikke naturlige monumenter, som landformer eller gamle trær.

Habitat-/artsforvaltningsområder: Fokuset her er på bestemte arter eller habitater, og disse områdene krever ofte aktiv forvaltning for å møte behovene til spesifikke arter.

Beskyttede landskap/havområder: Disse områdene har en estetisk dimensjon, da de er karakterisert av samspillet mellom mennesker og natur over tid, og har betydelig økologisk, biologisk, kulturell og scenisk verdi.

Beskyttede områder med bærekraftig bruk av naturressurser: Disse områdene har som mål å bevare økosystemer og habitater sammen med tilknyttede kulturelle verdier, og de tillater lavnivå, ikke-industriell utnyttelse av naturressurser på en måte som er kompatibel med naturbevaring.

# data[].attributes.headline
19.2 Løse motstridende behov mellom Jordbruk og vern 

# data[].attributes.subject
19.2 Løse motstridende behov mellom Jordbruk og vern 

# data[].attributes.body
Jordbruk bruker mye gjødsel og sprøytemidler, dette har en negativ effekt på det biologiske mangfoldet i nærområdet, men hvordan kan man både ta hensyn til behovet for matproduksjon og behovet for vern av biologisk mangfold?

Eksempel: Vern av sommerfugler i England.

Sommerfuglene i et område må vernes men bøndene i samme område må også drive jordbruk.

Jordbruk kan gjøres med sprøytemidler og gjødsler eller så kan det gjøres organisk, noe som gir noe lavere produksjon men som gir mye bedre forhold for sommerfuglene som skal vernes (Naturreservater verner enda bedre)

to alternativer:

Land sharing: man prøver å kombinere vern og jordbruk på samme areal. Her driver man gjerne skånsomt jordbruk og setter av mindre områder som ikke manipuleres like hardt.

Land sparing: man deler arealet i 2, en del hvor bonden kan drive jordbruk fritt og en del hvor vern er hovedprioritert.

Figur a viser oss at sommerfuglene trives best i naturreservater. Siden vi må forholde oss til matproduksjon viser figuren at sommerfuglene klarer seg best i organiske åkere enn hva de gjør når jordbruk drives konvensjonelt. Vi ser også at i landbruksarealer er det høyest sommerfugl-tetthet i utkanten av arealet.

Figur b viser oss at vern av sommerfuglene i et økologisk jordbruk som produserer mer enn 87% av hva konvensjonell jordbruk ville ha gjort har det som mest gunstig å ta i bruk "land sharing". Er produksjonen i økologisk jordbruk lavere enn 87% av konvensjonell jordbruk vil det være mest gunstig å dele jordet i to og dermed bruke "land sparing".

i virkeligheten er det flere faktorer som spiller inn enn hva som er blitt presentert her, men dette er et eks på hvordan man kan løse en slik konflikt.

# data[].attributes.body
Spesielle marine verneområder gjelder for steder der kaldtvannskorallrever eksisterer som finne finnes både i fjordene og ute på sokkelen. Røstrevet utenfor Nordland er verdens største kjente kaldtvannskorallrev som er 35 km langt og 3 km bred. Skarnsundet i Trondheimsfjorden er det grunneste på 37 meters dybde. Korallrev er sammen med tareskoger blant de mest artsrike marine leveområdene. De eksponerte og grunne hardbunnsområdene langs kysten av Midt-Norge og betraktes som verdens rikeste stortareområder.

# data[].attributes.body
Det er lov til å drive med fritidsaktiviterer slik som kajakkpadling, vindsurfing, båt- og fotturer – så vel som dykking, snorkling, bading og fisking.

Tillatt å fiske og drive fangst, men det er omstridt hvorvidt det burde være lov.

Krabbefiske er lov, men det er viktig å følge regler for minstemål og redskap

# data[].attributes.attachment_link.title
Besøk Norges nasjonalparker og andre verneområder | Norges nasjonalparker

# data[].attributes.attachment_link.description
Informasjon om Norges nasjonalparker, andre verneområder, nasjonalparkkommuner, nasjonalparklandsbyer og besøkssentre. Denne naturen skal oppleves og bevares.

# data[].attributes.body
På tur kan man i utgangspunktet ferdes fritt både om sommeren og vinteren, men i enkelte verneområder er det visse ferdselsbetingelser. Dette gjelder særlig i hekke- og yngeltiden til dyregrupper. Man må ta særlig hensyn til verneområdes regler, følge og respektere disse.

Bålbrenning tillates fra 15. september til 15.april, men kan også ha regler utover det generelle bålforbudet fra 15. april til 15. september.

Fleste verneområder har vern av planteliv. Ikke lov å knekke av eller sanke greiner/trær til formål som eksempelvis bål eller gapahuk. Selv døde trær og greiner kan være habitater for vernede insekter og sopp. Er lov å ta med egen ved eller plukke mindre kvister.

Lov å ha med hun. Noen verneomåder kan ha båndtvang til hund. Husk ordinær båndtvang f.o.m 1. april - t.o.m 20.august.

Sykkel er kun tillat på enkelte stier og veier.

Telting er lov, men kan være individuelle forbud hensyn til vegetasjon.

Droner avhenger av tid og bruk.

Motorferdsel er forbudt i de fleste verneområder, men større aksept i marine verneområder.

I naturreservatene er jakt, fangst og fiske lov. Det kan likevel legges individuelle føringer/begrensninger for dette.

Ulike verneområder har regler for hva som gjelder sitt område. Ferdes man i større verneområder og nasjonalparker kan ytterligere regler sjekkes via dere nettsider.

# data[].attributes.headline
19.3 Naturreservater som økologiske "øyer"

# data[].attributes.subject
19.3 Naturreservater som økologiske "øyer"

# data[].attributes.body
Biodiversitet er favorisert av en rekke faktorer.

Det er mulig å utrede en enkel beskrivelse for vellykket bevaring med tre hovedfaktorer:

Habitatkvalitet

Habitatområde

Tilkobling

# data[].attributes.body
En nasjonalpark i Agder fylke som omfatter både land- og sjøarealer langs kysten av kommunene Arendal, Grimstad og Tvedestrand.

Viktige kjennetegn ved Raet nasjonalpark

1. Geologisk unikt område:

Nasjonalparken er oppkalt etter Raet, en stor morenerygg dannet av smeltevann fra isbreene under siste istid. Denne moreneryggen går langs kysten av Sør-Norge og skaper et spesielt landskap med stein, grus og sand. Landskapet er et viktig geologisk minnesmerke og gir innsikt i hvordan istidene har formet kystlinjen og havområdene.

2. Biologisk mangfold:

har et rikt biologisk mangfold både på land og under vann. Området inneholder sjeldne naturtyper som tareskog, skjellsandbanker, gruntvannsområder og ålegrasenger. Disse naturtypene er viktige habitater for et mangfold av arter, inkludert fugler, fisk, krepsdyr og ulike planter. Tareskogene gir for eksempel næring og beskyttelse for en rekke fiskearter og er en viktig del av kystens økosystem.

3. Marint fokus:

Raet nasjonalpark er en av de få nasjonalparkene i Norge som har et hovedfokus på marint miljø. En stor del av nasjonalparken består av sjøarealer, som er beskyttet for å bevare det unike marine livet og de kystnære økosystemene.

4. Fugleliv:

Området er et viktig tilholdssted for mange fuglearter, inkludert sjøfugl, vadefugler og trekkfugler. Øyene og holmene i parken fungerer som hekkeplasser for flere fuglearter, og gruntvannsområdene gir gode matsøkforhold. Raet nasjonalpark er spesielt viktig som rasteplass for trekkfugler som stopper her på vei mellom hekke- og vinterområder.

5. Friluftsliv og kulturhistorie:

Parken er populær for friluftsliv som padling, dykking, fiske, båtliv og fotturer. Det er flere kyststier og naturskjønne øyer i området som tiltrekker besøkende. I tillegg finnes det flere kulturminner i nasjonalparken, inkludert spor etter tidligere bosetninger, skipsvrak og steinalderfunn, som gir innsikt i områdets lange historie med menneskelig aktivitet.

6. Vern og bærekraftig bruk:

Som nasjonalpark er Raet vernet for å bevare det unike naturlandskapet, det biologiske mangfoldet og de marine økosystemene. Samtidig er det tilrettelagt for at folk kan nyte naturen på en måte som ikke skader miljøet. Forvaltningen av parken legger vekt på bærekraftig bruk, og det er strenge regler for ferdsel og aktivitet i sårbare områder, spesielt for å beskytte fuglelivet og marine habitater.

# data[].attributes.body
Som hovedregel er bruk av droner forbudt i nasjonalparkene og de store landskapsvernområdene. Dette er både av hensyn til dyrelivet, og av hensyn til friluftsliv og forstyrrelser.

Hvis du ønsker å fly drone i et verneområde hvor det er forbudt, må du først søke om tillatelse. Søknaden skal sendes til forvaltningsmyndigheten for verneområdet. Verneforskriften har informasjon om hvem som er forvaltningsmyndighet.