# data[].attributes.headline
Білий капелюх

# data[].attributes.subject
Білий капелюх

# data[].attributes.body
Неупереджена об'єктивна інформація, факти..

"Що я знаю?.."

# data[].attributes.headline
Жовтий капелюх

# data[].attributes.subject
Жовтий капелюх

# data[].attributes.body
Переваги, позитив...

"Які є переваги?", "Що позитивного?", "Що сподобалося?"

# data[].attributes.headline
Чорний капелюх

# data[].attributes.subject
Чорний капелюх

# data[].attributes.body
Проблеми, помилки, протиріччя, критична оцінка..

"Що б я змінив/-ла..", "Які є недоліки?", "Чи це правда?"

# data[].attributes.headline
Червоний капелюх

# data[].attributes.subject
Червоний капелюх

# data[].attributes.body
Емоції, почуття..

"Що я відчуваю?", "Які емоції у мене виникли?"

# data[].attributes.headline
Зелений капелюх

# data[].attributes.subject
Зелений капелюх

# data[].attributes.body
Творчість, креатив...

"Які нові ідеї?", "Які пропозиції?"

# data[].attributes.headline
Синій капелюх

# data[].attributes.subject
Синій капелюх

# data[].attributes.body
Підсумки, рефлексія..

"Чого досягли?", "Що потрібно робити далі?", "Чого навчилися?"...

# data[].attributes.headline
Вправа "6 капелюхів"

# data[].attributes.subject
Вправа "6 капелюхів"

# data[].attributes.body
Це простий спосіб паралельного мислення (співіснування різних точок зору одночасно). Принцип організації технології полягає в тому, що кожен учень в процесі обговорення якоїсь проблеми «одягає» капелюх певного кольору і мислить так, як «вимагає» колір одягнутого капелюха. Шість капелюхів дають змогу вміло диригувати цілим оркестром думок, керувати мисленням.

Чому саме капелюхи? Капелюх легко одягнути і легко зняти. А значить можна легко зняти капелюха, приміряти на себе капелюх іншого учасника, тим самим тренуючи різні типи мислення, розуміючи хід думок інших учасників.

# data[].attributes.headline
Метод «Ромашка Блума»

# data[].attributes.subject
Метод «Ромашка Блума»

# data[].attributes.body
Інструмент розроблений за педагогічним принципом таксономії (від грец. –порядок і закон) американського психолога Бенджаміна Блума та його шести рівнів учбових цілей в когнітивній сфері: знання – розуміння – застосування – аналіз – синтез – оцінка.

Прості/фактичні (на перевірку пам’яті): що…? Де…? Коли…?

Уточнюючі: ти вважаєш, що…? Тобто ти сказав, що…? Ти бачиш це так?

Пояснюючі: чому…? Що мається на увазі…?яка головна ідея…?

Творчі, де є елемент прогнозу/припущення: а що, якби…? Як би покращили…? Запропонуйте альтернативу…

Оцінювальні: чим щось відрізняється від іншого? Наскільки цінними є…? Як би ви визначили/аргументували…? Яке судження ви можете зробити з приводу…? тощо.

Практичні, що мають висвітлити зв’язок теорії з життям: де це застосовується у повсякденному житті? Як це можна використати на практиці?

Орієнтовні питання:

1. Що таке мислення? Що таке критичне мислення?

2. Для чого людям застосовувати критичне мислення? Яке бачення критичного мислення у вас?

3. Чому варто застосовувати критичне мислення? Яка основна думка закладена у процесі критичного мислення?

4. Що буде відбуватися при використанні критичного мислення?

5. Чим спосіб звичайного мислення відрізняється від критичного?

6. Як застосовувати елементи критичного мислення у повсякденному житті?

Питання оформлюються у вигляді «ромашки Блума» (де на кожній пелюстці – відповідне питання) та дається на опрацювання в командах.

# data[].attributes.headline
«Fishbone» або Фішбоун

# data[].attributes.subject
«Fishbone» або Фішбоун

# data[].attributes.body
Автор прийому «Fishbone»– професор Кауро Ішикава, тому часто метод називають діаграмою Ішикава.

Мета «Фішбоун» полягає в постановці проблеми, яка вивчається на уроці, у визначенні її аспектів і знаходження аргументів, фактів на підтвердження тієї або іншої точки зору на цю проблему.

Голова – тема або проблемне питання. Верхні кістки – основні поняття теми (факти).

Нижні кісточки – суть поняття (причини).

Хвіст – висновок із міркувань.

Записи мають бути короткими, ключовими словами або фразами, що відображають суть.

# data[].attributes.headline
Метод "Кубування"

# data[].attributes.subject
Метод "Кубування"

# data[].attributes.body
Для цього методу використовується куб, у якому кожна грань має 6 запитань, що відповідають темі. Саму методику можна використовувати при різних формах роботи( в парі, індивідуально чи групою).

На гранях можуть бути такі види завдань:

1.Описати це (колір, форму, розміри).

2.Порівняти це ( На що це схоже? Від чого це відрізняється?).

3.Встановити асоціації (Про що це вас змушує думати? Що спадає на думку у зв’язку з цим?).

4.Проаналізувати це (Скажіть, яким чином це зроблено? Ви це знаєте? Ви можете це вигадати?)

5.Знайти застосування цьому (Яким чином це може бути застосовано?.

6.Запропонувати аргументи «за» або «проти» цього (Займіть певну позицію, використовуйте повний діапазон аргументів від логічних до безглуздих).

# data[].attributes.attachment_link.title
завантаження