# data[].attributes.body
Tag udgangspunkt i dit praktiksted.

Undersøg, hvilke regler der er i forhold til hygiejnen, fx:

udførelse af håndhygiejne og hånddesinfektion:

Hånddesinfektion:

Før rene procedurer, efter urene procedurer, efter håndvask, før og efter brug af handsker (ved synligt rene og tørre hænder, håndled, underarme. 3ml (min. 30 sek. fugtighed), fordeles overalt og gnides ind indtil hænder, håndled, evt underarme, er helt tørre.

Håndvask:

Efter urene procedurer samt efter brug af handsker ved synlig forurening. Ved risiko for fækal forurening (også selvom der er anvendt handsker), efter toiletbesøg og før håndtering af fødevarer. Skylles, påføres sæbe, fordeles overalt, bearbejdes mekanisk i min. 15 sek. Skylles omhyggeligt af under rindende vand, tørres i engangshåndklæde, håndbetjente vandhaner lukkes med håndklæde. Efterfølges altid af hånddesinfektion.

krav til desinfektion af genstande

Desinfektion af borde, instrumenter (fx sat måler), der har været i brug. Urinkolber og bækkener i skyllerum.

krav til hår, smykker, beklædning.

Langt hår skal være opsat, smykker / ure under albue-niveau må ikke bæres, negle korte og ren, arbejdsdragt med korte ærmer (over albuer)

Undersøg, hvilke procedurer der er for ren eller steril teknik, ved fx:

kateterpleje, se opgave 2.1.5

# data[].attributes.headline
8.2.2 - Retningslinjer og standarder for hygiejne

# data[].attributes.subject
8.2.2 - Retningslinjer og standarder for hygiejne

# data[].attributes.body
Tænk på dit arbejde på praktikstedet, og overvej:

I hvilke situationer vasker du hænder?

Efter toiletbesøg, efter nedrehygiejne, ved synligt forurenede eller våde hænder. Før håndtering af fødevarer.

I hvilke situationer desinficerer du hænder?

Før og efter samtlige opgaver - og når jeg går fra en stue.

Hvor kan du finde informationer om de rette fremgangsmåder? OUH, håndhygiejne

Overvej, hvornår du skal vejlede en borger i korrekt håndhygiejne. I forbindelse med inhalationsteknik.

# data[].attributes.body
Vælg en borger, som skal have udført en sundhedsfaglig procedure, og brug følgende skabelon til at udføre dine handlinger. Det kan fx dreje sig om måling af blodglukose, skift af forbinding, drypning af øjne eller tilsvarende.

Pleje af KAD

Før handlingen.

Læs hvornår der sidst har været noteret udskillelse og hvor meget og andet (udseende, ...) der er dokumenteret i den forbindelse.

Find en relevant beskrivelse af proceduren

Beskrivelse af proceduren findes på mymedcard, følger de hygiejniske principper og "OUH, Kateter à demeure, 2.7"

Find alle remedier frem; handsker, forklæde, kolbe og papir (hvis der skulle tømmes kateterpose), vaskeklude, håndklæde, skraldespand,(barrierecreme), evt. rent tøj og da der ikke er poser til evt. vasketøj, så et bord, hvor vasktøj placeres på nederste hylde.

Under handlingen.

Tal med borgeren om, at du skal udføre sygeplejeproceduren; helt indforstået, samarbejder godt.

Foretag handlingen i henhold til proceduren, alt efter procedure; bortset fra "alle remedier", hvor det kunne have været godt at have haft barrierecreme og et bord med. ind

Efter handlingen.

Ryd op, og afslut kontakten med borgeren

Dokumenter din handling.

# data[].attributes.body
Sundhedsfaglige handlinger, Andet: Rødme, barrierecreme, dokumenteret, ikke evalueret (jeg er ikke på afd. i dag og ved ikke om patient er der på mandag), men forventes bedret (efter sep af KAD og brug af barrierecreme)

# data[].attributes.body
2.7) Pleje af kateter

Tilsyn med kateteret skal være fastlagt

Relevant indikation skal dagligt vurderes og dokumenteres i patientjournalen

Ved manglende funktion afhjælpes dette umiddelbart

Nedre toilette udføres 1 gang dagligt og efter behov med vand og evt. mild sæbe, vaskecreme eller olie omkring meatus og selve kateteret

Ved gener på grund af gnidningsmodstand kan der påføres en ring af lidokain ved meatus (desinficerende midler som klorhexidingel anbefales ikke)

Urinposen tømmes via tømningsventilen ned i en ren beholder efter behov. Ventilen aftørres med sugende papir eller lignende, når posen er tømt.

# data[].attributes.headline
Teoretikere, sygepleje, uddrag og noter fra bog

# data[].attributes.subject
Teoretikere, sygepleje, uddrag og noter fra bog

# data[].attributes.body
Træn din evne til at reflektere og argumentere fagligt ved at tale med din vejleder om TOKS-score (se skema under Observationsredskaber).

Tag udgangspunkt i vitale værdier hos en patient/borger ud fra TOKS-score.

Hvad er værdien og scoren for respirationsfrekvensen?

28 (2)

Hvilke observationer gør du i den forbindelse?

Anstrengelse, udtrætning, lyd, sekret, hoste

Hvad er værdien og scoren for saturationen?

90 på 1,5 L (1)

Hvilke observationer gør du i den forbindelse?

At det er med ilt (1,5 l) at 90 er målet.

Andre observationer ifb med saturation: Hovedpine, døsighed, respirationsfrekvens, farver (cyanose).

Hvad er værdien og scoren for pulsen?

110 (1)

Hvilke observationer gør du i den forbindelse?

obs på svimmelhed, ødemer

Hvad er værdien og scoren for systolisk blodtryk?

167 (0)

Hvilke observationer gør du i den forbindelse?

Tidligere målinger, obs på svimmelhed og hovedpine

Hvad er værdien og scoren for bevidstheden?

Vågen, habituel (0)

Hvilke observationer gør du i den forbindelse?

Træt, mange informationer, men vågen og relevant, orienteret.

Hvad er værdien og scoren for temperaturen?

36,9 (0)

Hvilke observationer gør du i den forbindelse?

# data[].attributes.body
Tal med den hygiejneansvarlige på praktikstedet om, hvilke hospitalserhvervede infektioner der har været på praktikstedet i løbet af det sidste år. Tag udgangspunkt i et eksempel og beskriv ud fra følgende spørgsmål.

Jeg har ikke talt med den hygiejneansvarlige og har ikke været med hos borger med hospitalserhvervet infektion, - hvad jeg ved af. Jeg ved at en af de meget alm typer af hospitalserhvervede infektioner er uvi, bl.a. i forbindelse med KAD og indgreb i urinvejene. Infektionen kan både være fra selvinfektion og via personalet. En dyrkning vil vise hvilke mikroorganismer der forårsager infektionen og hvilken behandling de evt. er resistent overfor. Det kunne fx være enterokokker der er resistente over for vancomycin.

Smitteoverførsel fra person til person sker ved direkte kontakt og overfladekontakt. Regime for multiressistente mikrorganismer / VRE anvendes (SSI NIR Supplerende CEI 5.1 udgave 2019 40) Symptomer afhænger af hvilken infektion og hvilken patient (andre sygdomme, almene helbred) der er tale om. Ved VRE kan man være rask smittebærer, ved sygdom og symptomer er det ofte uvi og uvi-symptomer. Det kan påvirke det psykosociale at være isoleret og føle sig isoleret / distanceret fra andre mennesker, blandt andet på grund af de hygiejniske tiltag der er omkring patienten (værnemidler, ekstra rengøring, ...).

Jeg vil søge mere viden i de Generelle forholdsregler for sundhedssektoren og i de Nationale Infektionshygiejniske Retningslinjer, supplerende.

Jeg har i tidligere oplæring haft borgere med smitterisiko bl.a. VRE

Nedenstående spørgsmål er med udgangspunkt i UVI / VRE søgt besvaret ovenfor.

Hvilken type infektion var der tale om (fx sårinfektion)?

Hvilke mikroorganismer viste dyrkning og resistensbestemmelse (D+R)?

Hvordan sker smitteoverførslen ved denne infektion?

Hvilke regimer skulle overholdes for at mindske smitterisikoen?

Hvilke teknikker blev anvendt i den forbindelse?

Hvilke symptomer var der på infektion hos borgeren?

På hvilken måde påvirker infektionen borgerens mentale tilstand (fx delirium, hallucinationer, temperament)?

Hvordan påvirker infektionen borgerens sociale adfærd?

Hvor vil du søge mere viden om de anvendte regimer og teknikker?

I de Nationale Infektionshygiejniske Retningslinjer, supplerende

Hvor vil du søge viden om forebyggelse af hospitalserhvervede infektioner?

I de Generelle forholdsregler for sundhedssektoren og

i de Nationale Infektionshygiejniske Retningslinjer, supplerende

# data[].attributes.body
Samling af links og redskaber

# data[].attributes.body
Intern?

# data[].attributes.body
Hvor er hvad og hvorfor og hvor finder jeg fx acceptabel tobs score, ...

# data[].attributes.headline
1.2.3 Kliniske sygeplejehandlinger – på praktikstedet

# data[].attributes.subject
1.2.3 Kliniske sygeplejehandlinger – på praktikstedet

# data[].attributes.body
Undersøg, hvilke kliniske sygeplejehandlinger sygeplejerskerne udfører på dit praktiksted.

Varetager de samme som SSA samt varetager medicinudlevering og givning.

Hvilke kliniske sygeplejehandlinger udfører social- og sundhedsassistenterne på dit praktiksted? Observationer, måling af værdier, ilthåndtering, kateterpleje, arteriepunktur, pleje, omsorg

# data[].attributes.body
Patient der var ængstelig

Samtale om pet scanning

kunne slet ikke lide tanken og fortalte at hun også var bange for højder

Ut tager med til pet scanning og afleder patients tanker i de tidsrum inden scanning hvor ut kan være hos patienten. Holder i hånd og beroliger da patienten begynder at panikke ved scanneren.

Vurdering gennem samtale

Analyse af problemstilling -angst / fobi

Mål: at komme gennem den planlagte pet scanning og så skånsomt som muligt ved hjælp af nonfarmakologiske tiltag i form af afledning og beroligelse.

Udførelse: Ut tager med til pet scanning og afleder patients tanker i de tidsrum inden scanning hvor ut kan være hos patienten. Holder i hånd og beroliger da patienten begynder at panikke ved scanneren.

Evaluering: Det gik og patienten var glad for støtten.

# data[].attributes.body
Træn din evne til at reflektere og argumentere fagligt ved at tale med din vejleder om dataindsamling.

Tag udgangspunkt i en nyankommen borger, hvor du netop har indsamlet data. Indsamling af data / TOKS hos patient jeg ikke har haft før.

Fortæl og begrund fagligt:

Hvordan fik du skabt en professionel relation før starten på dataindsamlingen? Præsentation, fortælle hvad jeg gerne ville.

Hvad observerede du i forhold til borgerens fysiske, psykiske og sociale tilstand? At der er fin kontakt, roligere vejrtrækning (og mindre tremor) end jeg først bemærkede.

Hvad bemærkede du i den tilhørende dokumentation?

At pulsen generelt ligger noget højt.

Hvilke blodprøver og andre undersøgelser har lægen ordineret – hvad skal du følge op på? Arteriepunktur

Hvilke behov gav borgeren udtryk for, og hvilke behov fandt du ud fra dataindsamlingen frem til?

Hvad vil du dokumentere? TOKS

# data[].attributes.headline
Skoleopgave, 1b "Observation af urin og vandladning samt dehydrering"

# data[].attributes.subject
Skoleopgave, 1b "Observation af urin og vandladning samt dehydrering"

# data[].attributes.body
1. Forklar hvad er den normale vandladning?
Når der er 200-300 ml urin i blæren, presser urinen på blærevæggen. De fleste kan rumme mere, derfor kan vi vælge at vente (musklen, den ydre lukkemuskel, der lukker blæren er viljestyret). Den ydre lukkemuskel er en del af bækkenbunden.

Vi skal normalt danne ca. 1 liter urin om dagen (det kræver, at vi drikker ca. 1,5 liter væske om dagen).

Normal urin er  lys gul, klar og lugtfri, og vandladningen foregår smertefrit 5-6 gange om dagen med 200-300 ml urin pr. gang.

Urinen er normalt steril, dvs. at den ikke indeholder bakterier, svampe eller vira. Men mange har få bakterier i urinen, hvilket kan udvikle en urinvejsinfektion.

2. Vandladningens betydning for kroppen?
At komme af med affaldsstoffer og overskydende væske og salte.

3. Hvor mange l urin dannes om dagen?
Ca. 1 (1-2)

Og hvor meget væske anbefaledes det at borgeren indtager?
Ca. 1,5  (1,5- 2l)

4. Hvad er bækkenbundens funktion?
Bækkenbunden gør det muligt for os at holde på urin og afføring, da den omfatter lukkemusklerne omkring blæren og endetarmen.

5. Hvorfor er det vigtig at lave bækkenbundsøvelser?
Bækkenbunden bliver igennem livet udsat for belastning Uanset alder kan vi træne vores bækkenbund, men jo ældre vi bliver, jo mere skal vi træne for at opnå det samme resultat.
Det er vigtigt at træne bækkenbunden for at kunne holde på urin og afføring og undgå underlivsproblemer og understøtte et velfungerende sexliv.

6. Hvorfor er det vigtig med nedre hygiejne? Og hvad er din opgave som SSA ift. til at støtte en borger med nedre hygiejne
Vigtigt for at undgå urinvejsinfektioner og hudproblemer men også for borgernes selvbillede og i forhold til deres sociale liv.

SSAens opgave er at kompensere eller delvist kompensere for en borgers nedsatte funktionsniveau.

7. Hvad skal SSA observere ift. urin og vandladning hos borgeren?
Mængde

Antal vandladning om dagen

Farve

Klar / grumset / skummende

Lugt

Svie / smerte ved vandladning

Ømhed / smerter i urinveje

Vandladningstrang uden vandladning

Følelse af tømt blære

8. Hvordan ser urinen ud ved en urinvejsinfektion (UVI)?
Grumset, uklar, skummende, mørk, rødlig

9. Hvordan forebygges UVI?
God nedre hygiejne, tilstrækkeligt med væske, korrekt tømning af blære.

10.Forklar hvad er væskebalancen?
Væskebalance er vi i når vi indtager lige så meget væske, som vi udskiller på et døgn.

11.Forklar fagligt hvad er dehydrering?
Dehydrering er når vi kommer i væskemangel (indtager for lidt væske eller udskiller for meget)

12.Hvornår kan man blive dehydreret?
Hvis man indtager for lidt væske eller udskiller for meget.

Fx

ved varmt klima

ved meget fysisk aktivitet

ved feber samt tarminfektioner med diare

ved vandrivende medicin

underliggende sygdomme fx diabetes

13.Tegn på at borger er dehydreret?
Tørst, mundtørhed, træthed, kvalme og nedsat urinproduktion, mørk urin, tør hud og nedsat elasticitet i huden, Svimmelhed, Forvirring og svækket bevidsthed, Nedsat afføring/hård og knoldet afføring.

14.Hvornår er det relevant at føre væskeskema for en borger
Ved symptomer på dehydrering, ved borgere der glemmer at drikke, ved borgere der er i risiko for dehydrering.