# data[].attributes.body
http://sv.wikipedia.org/wiki/Vildsvin

# data[].attributes.body
Bin och i viss mån blomflugor och fjärilar, är de viktigaste pollinatörerna, både av vilda och odlade växter. Deras egenskaper skiljer sig dock åt, i val av växter, hur de rör sig i blomman, aktivitetsperiod över dygnet och säsongen.

Honungsbiet har ansetts vara den viktigaste pollinatören för grödor. En given åtgärd för ökad pollinering har varit att tillföra honungsbin.

En ny forskning visar att vilda insekter är betydligt viktigare än man tidigare trott, samt att de bidrar till minskad mellanårsvariation i pollinering.

En mångfald av arter agerar alltså buffert, vilket är särskilt viktigt när ekosystemen påfrestas av klimat- och landskapsförändringar. Honungsbiet är en enda art, men i Sverige finns nästan 300 arter av vildbin (var av 250 är ensamlevande arter och 39 är humlor) och i hela världen finns ca. 20.000 arter bin.

Mångfalden av bin är dessvärre hotad: 30 % av vildbina är rödlistade och 13 arter utrotade i Sverige. Humlesamhället har på 70 år gått från en jämn fördelning av flera arter till att domineras av endast två arter. Bin pollinerar då de samlar föda (nektar och pollen) från blommor.

En huvudorsak till minskningen av bin är att blommande miljöer som ängar, betesmarker och fältkanter minskat, samt en ökad användning av ogräsbekämpningsmedel under 1900-talet vilket minskat blomtillgången ytterligare.

Så med det sagt, så är Våra Biodlingar extremt viktiga för att kunna upprätthålla den Biologiska Mångfalden!!

# data[].attributes.body
Getterna är ännu mer utpräglade lövätare jämfört med fåren och än mer effektiva när det gäller att röja sly.

Getterna är, i förhållande till får och nöt, sämre på att beta gräs men fantastiska på att beta löv och sly. De trivs allra bäst på naturbeten. Getterna liknar fåren i sitt sociala beteende men de rör sig betydligt mer och gärna "kors och tvärs" på betet.

# data[].attributes.body
Fåren är finsmakare och väljer gärna lågväxande arter, späda gräsplantor och örter. De ratar grova och höga gräs. De betar löv, ris, buskar och träd på deras blad och knoppar.

Fåren är som Nötkreaturen, det betar, trampar upp och fixar smidiga stigar.

# data[].attributes.body
Eftersom grisar är ett av de renligaste djuren så är bete inget för som , dock är grisar experter på att röja upp mark (Böka). Bökningen har dock sina för-och nackdelar, ex. vildsvins bökningar är jättebra för skogsbruket, då det röjer bort skadeinsekter. Inom jordbruket är detta dock inte bra, då de röjer upp åkrar/mark och förstör odlingar. De tamgrisar som vi använder idag, ex. kravmärka grisar hjälper till i jordbruket med att breda ut marken under kontroll av oss bönder.

# data[].attributes.body
Betesdjuren har en påverkan på sin miljö på olika sätt. För växternas del, så har det tre effekter som betet är särskilt viktiga:

Vegetationshöjden hålls nere, Ansamling av förna motverkas, samt att växterna skadas genom betet.

Djurens trampande medför att marken blottas och att frön lättare kan växa. Antalet växter lockar till sig många insekter, som i sin tur ger goda förutsättningar för fåglar och andra djur (process).

Vad gäller mjölkgårdens djur , så har de en viktig funktion att beta och bibehålla arealen av naturbetesmarker.

Kossorna har allmänt en viktigt funktion i den Biologiska Mångfalden, så som deras gödsel, betandet, trampandet mm. Om vi inte skulle ha kor, så skulle vi vara hotade, marken skulle växa, gårdar läggs ner, bekämpningsmedel skulle förekomma, ont om gödsel mm. (min egen kommentar till detta!)

# data[].attributes.body
Växt- eller djurart som spelar en viktig roll för andra arter i ett ekosystem.

# data[].attributes.body
Biologisk term för en typ av omgivning, med naturliga gränser, ex. där vissa växt- eller djursamhällen hör hemma

# data[].attributes.body
Jordbruksmark, används för bete åt idisslare som nötkreatur,

# data[].attributes.body
En av naturtyperna

# data[].attributes.body
sammanknutna näringskedjor i ett Ekosystem

# data[].attributes.body
Betesdjuren är av mycket stor betydelse för hur landskapet ser ut. Marker utan betesdjur växer snabbt igen med sly och buskar. Djurens möjlighet att omvandla gräsmarker till livsmedel är en viktig del i resurshushållning och miljöhänsyn som vi ska ta till vara.

# data[].attributes.body
Allt liv och de icke levande i miljön som finns i ett naturområde.

# data[].attributes.body
Detsamma som Biologisk Mångfald

# data[].attributes.body
definieras i tre olika nivåer; variation av arter, variation av miljöer och den genetiska variationen