# data[].attributes.location_name
Kiltsi, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.headline
Kiltsi, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.subject
Kiltsi, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
vbdv

# data[].attributes.body
Aseri juga asub tiigi ääres. Kas see on kliimamuutuste pärast natuke vigastatud. Kuna praegusel hetkel on palju vett siis see töötab, aga mitu aastat ei olnud seal üldse vett. Vesi sattub sinna läbi tiigi ja siis läheb meie merre. Juga on päris vana ja selline tunne, et varsti läheb katki ja tekkib tiik. See on väga kurb, et seda lihtsalt jäetakse maha ja ei tegele sellega. Kuigi ma arvan, et seda kohta peavad nägema paljud. Sinna on väga raske minna vaatama, kuna seal on halb tee. Seal on palju prügi toodud samast tiigist, kuid seda ei ole väga näha. Samuti seal õitseb palju taimi, mida peaks ära koristama.
Juga on mimu üks tähtsaim koht lapsepõlvest, sest sõpradega olime seal alati aega veetnud, kui veel vett väga ei olnud.

# data[].attributes.body
See on Aseri tiik, mida peaks nägema iga virumaalane. Kliimamuutuste pärast, paar aastat tagasi vett oli väga vähe, kuid praegu on juba palju parem. See kot on üks ilusamaid kohti Aseris. Tiik asub pargis, kus saab grillida, jalutada ja lihtsalt istuda. Selles tiigis küll ujuda ei saa, kuna pind on pehme, kuid paljud ujusid seal. Paljud sõidavad seal paadiga. Talvel ja ka suvel püüakse kalu ja tehakse ka võistluseid iga aasta.
Tiigis oli alati palju kopraid, aga kuna vett jäi väheseks, nüüd neid seal palju ei ole.
Kurb vaadata, et meie tiigiga keegi ei tegele. Seal kasvab päris palju taimeid, mida ei ole vaja. Samuti on ka väga reostatud, millega jälle keegi ei tegele.

# data[].attributes.body
Varaseimad märkmed Annikvere mõisast pärinevad 1445. aastast. Enne võõrandamist 1919. aastal kuulus ta von Nottbeckide suguvõsale, mõisa viimane omanik oli Berthold von Nottbeck. Mõisast on pärit ka Tallinna keskaegse ajaloo uurija Eugen von Nottbeck.

Katusekorrusega hilisklassitsistlik mõisa peahoone pärineb arvatavasti 19. sajandi keskpaigast. Hoone sissepääs paikneb erandlikult ta nurgal. Säilinud on ka mitmeid ümber ehitatud kõrvalhooneid.

Ajaloolise jaotuse järgi Virumaale Haljala kihelkonda kuulunud mõis jääb kaasajal Lääne-Virumaale Haljala valla territooriumile

# data[].attributes.headline
Selja mõis, Selja, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Selja mõis, Selja, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.body
15. sajandi keskpaiku asutatud Selja mõis oli 20. sajandi alguses Girard de Soucantoni aadliperekonna valduses. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Edmond Girard de Soucanton.

Mõisa kahekorruseline kivist peahoone (arvatavasti 18. sajandist) on varemetes. Kunagisest esinduslikust kõrvalhoonete kompleksist (ait, tall-tõllakuur jt) on palju hävinud, lagunenud ja ümber ehitatud.

Ajaloolise jaotuse järgi Virumaale Haljala kihelkonda kuulunud mõis jääb kaasajal Lääne-Virumaale Viru-Nigula valla territooriumile.

# data[].attributes.attachment_caption
Pilt ja info võetud siit: https://www.kalapeedia.ee/4704.html, 

# data[].attributes.body
Kalakasvatus rajati E. Vilde nim kolhoosi abitootmisettevõttena ja alustas tööd 1967. a lõpus. Idee selleks andis kirjanik Rudolf Sirge, kes märkas Kunda jõe ülemjooksul vana veski paisu ja tegi kolhoosi juhtkonnale ettepaneku sinna kalamajand rajada. Kalakasvanduse rajamiseks annetas ta „seemneks“ ka auhinnaraha (500 rubla), mille sai esimese laureaadina 1965. a Vilde kolhoosilt romaani „Maa ja rahvas“ eest, kui kolhoos selle auhinna asutas. Kalamajand läks hästi tööle. Viljastatud kalamari viidi Aravuselt Tallinna, kust see lennukiga mööda N Niitu laiali veeti. Välja saadeti umbes 10 miljonit marjatera aastas, ca 1/5 kogu Nõukogude Liidus viljastatavast forellikalamarjast. Aravusel tegutses ka Moskva ülikooli embrüoloogiakateedri välibaas, mille laboritest teadlased kalamarjaga katseid tegid. Algselt kümnetonnise kaubakala võimsusega forellimajand kasvatas toodangu kuni kuuekordseks. Osteti osa Narva Elektrijaama jahutusvee kanalist, kuhu pandi kalasumbad – sinna viidi poolekilosed forellid, tagasi toodi 2-3 kilosed.

# data[].attributes.attachment_caption
Pilt ja info on võetud siit: https://et.wikipedia.org/wiki/Viru-Jaagupi_kirik, 

# data[].attributes.body
Viru-Jaagupi kirik ehk Viru-Jaakobi kirik on kirik Lääne-Viru maakonnas Viru-Jaagupis. Kirikut kasutab EELK Viru-Jaakobi kogudus.

Viru-Jaagupi kirik sai endale kirikumaad Liivi ordu ordumeistrilt Johann von Mengdenilt 1453, Johann Wolthus von Herselt 1473, Berend von der Borchilt 1482 ja Wolter von Plettenbergilt 1504. aastal. Kiriku täpne ehitusaeg on teadmata, kirikut on esma mainitud 1473. aastal Rakvere Saksa Maarja kiriku abikirikuna.

Viru-Jaagupi kirik oli ka Viru-Jaagupi kihelkonna peakirik.

Kiriku hävitasid 16. sajandi lõpul sõjas vene väed ning see ehitati taas üles 1669. aastal. 1703. aastal Põhjasõjas laastati kirikumõis taas. Kiriku süütasid vene väed 1703. ja 1708. aastal.

Kirik taastati ja uuendati 1877. ja 1878. aastal.

# data[].attributes.location_name
Lasila mõis, Ласила, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.attachment_caption
Lasila mõisa peahoone 2012. aastal. Pilt ja info on võetud siit: https://et.wikipedia.org/wiki/Lasila_m%C3%B5is

# data[].attributes.headline
Lasila mõis, Lasila mõiis, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Lasila mõis, Lasila mõiis, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.body
Lasila mõis oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Praegu asub endine mõisasüda Lasila külas Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas. Praegu tegutseb mõisa härrastemajas Lasila põhikool.

Lasila mõis eraldati 17. sajandil Vohnja mõisast[1]. 19. sajandi algul oli mõis von Baeride omanduses. Kuulus bioloog Karl Ernst von Baer veetis seal osa oma lapsepõlvest. Hiljem kuulus mõis von Ungern-Sternbergidele ja von Rentelnidele. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta maareformi oli Ernst von Renteln.Peahoone valmis 1862. aastal. Peahoone on puhta vuugiga, mitmete tornide ja tornikestega historitsistlik tellisehitis. Samuti leidub hoonel uusgooti ja uusrenessansi sugemeid.

Praegune mõisa härrastemaja ehitati 1880. ja 1890. aastatel. Arhitektuuriliselt on mõisa härrastemaja uusrenessansi ja uusgooti stiilis.
Tänapäeval on Lasila mõis saanud koolimajaks, kus asub Lasila põhikool. Põhikooli töö käib kahes majas: mõisamaja ja uus algklasside maja, mis valmis 2012. Mõisa ees oleva tiigi kaldal on Karl Ernst von Baeri mälestuskivi.

# data[].attributes.body
Väike-Pungerja postijaam oli postijaam Eestimaa kubermangus Peterburi–Riia postimaanteel Väike-Pungerja külas Iisaku kihelkonnas, tänapäeva Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
1735. aastal paigutati Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaantee Kauksi postijaam ümber kolme versta kaugusele Rannapungerja jõe äärde ja edaspidi hakati senist Pungerja postijaama nimetama Väike-Pungerja postijaamaks (Klein-Pungern). Endine Kauksi postijaam sai nimeks Rannapungerja postijaam (Rannapungern).
Postijaama kivist 5-kaarelise ulualusega ühekorruseline hoone ehitati 1831. aastal varasema, 18. sajandist pärinenud puithoone asemele. Ruume on ligikaudu 20, keskel eeskoda ja hoonet risti läbiv vahekoda. Kõrget pilbaskattega kelpkatust kaunistavad külgrisaliitide kolmnurksed ehisviilud, viiluväljades suured segmentaknad. Hoonel on püstised kuue ruuduga aknad ning klassitsistlik kahe tiiva ja madalakaarelise valgmikuga, tahveldiste ja nikerdustega välisuks.
Postijaama juurest üle tee asub 19. sajandi keskpaigast pärinev kahe talliga ja ulualusega kõrts. Eluosa seinad on rõhtpalkidest, tallidel planktäitega kivipostide vahel. Eluossa pääseb hoone keskelt, tallidesse ulualuse otstest läbi viltu paiknevate väravate.

# data[].attributes.body
Vasta mõis asub Vasta külas Viru-Nigula vallas, Virumaal. Mõisa peahoone ehitati 1806. aastal, kuid hoone on hiljem läbinud mitmeid ümberehitusi ja renoveerimisi. Mõisa kõrval asub kaunis park, kus on võimalik jalutada ning nautida loodust.

Vasta mõisa ajalugu ulatub tagasi 16. sajandisse, mil mõisaga seotud maad kuulusid kohalikele aadlikele. Hiljem, 18. sajandil, kuulus mõis von Fockide perekonnale, kes ehitasid ka mõisa peahoone. Mõisakompleksi kuulub ka mitmeid kõrvalhooneid, sh tall-tõllakuur, veski, sepikoda ning peahoone kõrval asuv kabel.

Tänapäeval on Vasta mõisa peahoones avatud kohvik ning mõisat kasutatakse sageli ka erinevate ürituste korraldamiseks, nagu pulmad, sünnipäevad või konverentsid. Mõisas on võimalik korraldada ka giidiga ekskursioone, et tutvuda mõisa ajaloo ja arhitektuuriga.

Lisaks peamajale ja parkile kuulub Vasta mõisa territooriumile ka mitmeid kõrvalhooneid, mis on säilinud tänase päevani. Näiteks on mõisakompleksi juures säilinud veski, mis on ehitatud juba 18. sajandil. Veski on restaureeritud ning sellest on saanud populaarne paik, kus korraldatakse erinevaid üritusi, näiteks kontserte ja kohvikute päevi. Samuti on võimalik külastada Vasta mõisa tall-tõllakuuri, kus saab tutvuda ajalooliste vankrite ja muu varustusega.

Mõisa peahoone on läbi aegade olnud mitme omaniku käes ning seetõttu on sellel ka mitmeid arhitektuurilisi eripärasid. Peahoone kõrval asub Vasta mõisa kabel, mis on ehitatud 19. sajandil ning mida kasutatakse tänapäeval sageli kontsertide ja muude ürituste korraldamiseks. Kabeli juures on ka Vasta mõisa perekonna kalmistu, kus puhkavad von Fockide perekonna liikmed.

Vasta mõis on avatud aastaringselt ja pakub külastajatele võimalust tutvuda Virumaa ajaloo ning kultuuriga. Mõisas saab nautida kohvikus värsket kohvi ja koduseid küpsetisi, samuti on võimalik broneerida mõisa ruume erinevate ürituste korraldamiseks. Mõisapargis saab jalutada ning nautida kaunist loodust, samuti on mõisast lühikese autosõidu kaugusel mitmeid teisi huvitavaid kohti, näiteks Kunda sadam ja Vihula mõis.

# data[].attributes.location_name
Oru pargi maastikukaitseala, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Oru pargi maastikukaitseala, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Oru pargi maastikukaitseala, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Oru park on ajalooline ja kaunis pargiala, mis asub Põhja-Eesti rannikul, Jõelähtme vallas, Lääne-Virumaal. See park on üks vanimaid Eestis ning selle ajalugu ulatub tagasi juba 18. sajandi algusesse, kui ala kuulus kuningas Gustav III-le.

Park on tuntud oma kaunite vaadete ja loodusliku ilu poolest. Seal on rohkelt erinevaid taimeliike ning loomaliike, mis loovad alale erilise õhkkonna. Oru pargis on võimalik nautida jalutuskäike pargialadel, metsaradadel ja tiigi ääres.

Pargis on ka palju ajaloolisi vaatamisväärsusi, näiteks Oru loss, mis on üks Eesti kaunimaid barokkstiilis hooneid ning mis on tänapäeval ka hotell. Oru pargis asub ka peenrakujunduste ja skulptuuridega kaunistatud promenaad ning palju rohkem teisi põnevaid ajaloolisi ja looduslikke objekte.

Oru park on populaarne sihtkoht nii kohalike kui ka turistide seas ning on sobiv koht linnakärast eemale pääsemiseks ja looduse nautimiseks.

# data[].attributes.body
Kauksi rand on imeline liivarand Virumaal, mis asub Põhja-Eesti rannikul, Lääne-Virumaal. See on suurepärane koht, kus nautida mereäärt ja rannamõnusid ning koguda uusi elamusi.

Rannas on hea võimalus nautida päikest ja merevett. Vesi on Kauksi rannas tavaliselt suvel soe ja selge ning sobib suurepäraselt ujumiseks ja veespordi harrastamiseks. Ranna pikkus on umbes 3 kilomeetrit, mistõttu leidub seal alati ruumi ja privaatsust.

Kauksi rand on ka populaarne koht looduse nautimiseks. Rannikul on palju linnuliike, keda võib jälgida ranna ääres ning lähedal asuvates soodes. Kauksi rannas on ka hea võimalus matkata ümbritsevas looduses, näiteks Läti piiri lähedal asuvates metsades või rannikul kulgevatel matkaradadel.

Kokkuvõttes on Kauksi rand ilus ja rahulik koht, kus saab nautida loodust ja mereäärset rahu ning veeta meeldivaid hetki pere ja sõpradega.

# data[].attributes.body
Valaste juga on minu arust väga ilus koht Ida- Virumaal.   Valaste juga asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas (varem Kohtla vallas) Valaste külas. Umbes 30 meetri kõrgune juga on nii Eesti kui Baltimaade kõrgeim.
Juga ei ole looduslik, vaid saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast, mida kohalikud kutsuvad Suurkraaviks, kuna oja sängi on liigvee ärajuhtimiseks korduvalt laiendatud. Kuivenduskraav on suudmes kuni 5 m sügavune.

# data[].attributes.body
Alates 1990. aastatest on kliimamuutuse tõttu Soome lahe jäätumine igal aastal vähenenud. Kui veel 20. sajandil oli jääkattega päevade arv umbes 80 päeva aastas, siis nüüd on see 50-60 päeva.

# data[].attributes.body
Ajalootuba asub praegusel hetkel Aseri koolis. Kui veel seal õppisin, meie käisime muuseumis iga aasta. See muuseum räägib Aseri ajaloost ja ka kooli ajaloost. Seal on päris palju ajaloolisi asju, mida toovad Aseri elanikud isegi praegu. Mina arvan, et see koht peab olema oluline inimestele, kes õpib Aseri koolis, sest nad peavad teadma meie kooli ajaloost ja üldse Aserist.

# data[].attributes.body
Uljaste järv on minu üks lemmikutest kultuurielamustest. Seal on väga soe vesi ja armas rand. Päeval on inimesi seal päris palju, kuid õhtuti inimesi on palju vähem. Seal saab ka kala püüda ja päris paljud inimesed käivad seal kalapüügil. Ma arvan, et see on ka hästi meie kultuuriga seotud, sest mitte kõik inimesed teavad sellisest ilusast kohast.

# data[].attributes.body
Minu üks kultuurielamustest on Neeruti matkarada. Kui olin 5. klassis, käisime sinna koos klassiga. Loodusraja kogupikkus on 14 km, mida saad läbida 3,3 km, 6,9 km või 9 km retkedena. Meie olime võtnud loomulikult 3,3 km. sest rohkem me ei suudaks. See sündmus jäi mulle meelde, sest see oli üks esimestest matkarajadest minu elus.  Ma arvan, et matkarajad on inimeste jaoks olulised, sest siis nad saavad liikuda uues kohas ja saada natuke veel enda kultuurist teada. Tean, et päris paljudele matkarajad ei huvita ,  ja see on kurb. Ma ei saa öelda, et mina olen sellest väga huvitatud, aga ma väga tahaks käia kõikides Eesti matkarajades.

# data[].attributes.body
Ma kuulun ka spordiklubisse nimega MLsport. See on ka minu jaoks kogukond. Kunda Spordikeskuses toimuvad minu trennid. See koht on minu jaoks väga oluline, sest see kogukond, kes on seal, on juba nagu teine pere , lihtsalt teises kohas. Esmaspäeviti ja kolmapäeviti käin Kundas trennis. See on ka minu üks meelelahutusest koht ja ka lihtsalt, et õppida ennast kaitsta. Kuna ma käin võitluskunstis, see ei tähenda, et inimene käib sinna ainult sellepärast, et ennast kaitsta. See on ka mõnes mõttes eriline kunst, kus sa näitad erinevaid liigutusi, blokke jne.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Кивиыли, Ида-Вирумаа

# data[].attributes.body
Mina kuulun Kiviõli Seikluskeskuse kogukonda, sest suvel töötan seal.
Seal on päris palju huvitavaid  meelelahutusi nii laste kui ka täiskasvanute jaoks. Kuigi pilet on natuke kallis, tegevusi on päris palju. Näiteks minu lemmik kohtadest on tuubirada. Suvel on see päris hea, kuna kuuma ilma ajal saad natuke jahtuda külma, pritsiva veega.
Samuti on ka olemas ekstreemne koht - bagirada. Saad ATV-ga sõita!
Kõrgseikluspark, liikluslinn ja kreisikart on külaliste ka üks lemmik koht. Liikluslinnas saad sõita väikese autoga nagu päris linnas, sest seal on päris valgusfoorid ja ka liiklusmärgid.
Kreisikart on väikesed n-ö autod, mis sõidavad väga kiiresti.
Kui oled väsinud ja tahad süüa, saad käia kohvikus, kus saab head toitu.

# data[].attributes.body
Narva kindlus on Eesti ajaloo ja arhitektuuri üks tähtsamaid objekte. See asub Narva jõe kaldal ning on ehitatud 13.-17. sajandil, et kaitsta Narvat ja seda ümbritsevat ala. Kindluse väljaehitamine oli seotud Narva linna ja selle sadama arenguga ning selle eesmärk oli kaitsta Liivi ordu ja hiljem Vene impeeriumi piiri. Kindlust täiendati läbi aegade ja sellel on olnud oluline roll paljudes ajaloolistes sündmustes, sealhulgas Põhjasõjas ja Teises maailmasõjas.

Tänapäeval on Narva kindlus oluline turismiobjekt ning muuseum, kus külastajad saavad tutvuda kindluse ajaloo ja arhitektuuriga. Kindlus on jaotatud erinevatesse osadesse, mis kõik pakuvad erinevaid ajaloolisi vaatamisväärsusi ja näituseid. Näiteks on olemas Vene impeeriumi ajastu kapid, mis sisaldavad relvi, riietust ja igapäevaelu esemeid. Lisaks saab külastaja tutvuda kindluse vangikongide ja pommivarjenditega ning nautida kauneid vaateid Narva jõele ja Ivangorodi kindlusele.

Narva kindlus on oluline mitte ainult turismiobjektina, vaid ka kohalikule kogukonnale ja ajaloohuvilistele. See on oluline osa Eesti ajaloost ja kultuuripärandist ning pakub võimalust õppida ja uurida ajalugu ning säilitada rahvuslikku kultuuripärandit. Lisaks toob Narva kindlus turistide ja ajaloohuviliste külastajate kaudu piirkonda lisaraha ja suurendab kohalikku majandust.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kiviõli seikluskeskus asub Kiviõli linna lähedal ja pakub erinevaid seiklus- ja meelelahutustegevusi nii lastele kui täiskasvanutele. Keskuse peamine atraktsioon on seiklusrada, mis on mõeldud erinevatele vanusegruppidele ning nõuab füüsilist pingutust, osavust ja julgust. Raja erinevate takistuste hulka kuuluvad näiteks ronimisseinad, trossidega liikumine, hüpped õhus ning köielaskumised. Keskuses on ka ATV-sõidud, vibulaskmine, lasketiir, paintball ja palju muud.

Kiviõli seikluskeskus on ellu kutsutud selleks, et pakkuda inimestele erinevaid seiklus- ja meelelahutusvõimalusi ning tuua piirkonda rohkem turiste. Samuti on see oluline kohalikule majandusele, sest keskus pakub tööd paljudele inimestele ja toob piirkonda lisaraha. Seikluskeskus on oluline ka kohalikele elanikele, sest see annab neile võimaluse tutvustada oma piirkonda ja selle ilu turistidele ning teiste piirkondade elanikele. Kiviõli seikluskeskuse populaarsus on kasvanud aastate jooksul ning see on muutunud üheks olulisemaks turismiobjektiks Ida-Virumaal.

# data[].attributes.body
Alutaguse matkarajad on populaarne loodusmatkade sihtkoht Ida-Virumaal. Alutaguse piirkond on tuntud oma kauni looduse ja mitmekesise taimestiku poolest, mis on ka peamiseks põhjuseks, miks inimesed tulevad siia matkama. Matkarajad kulgevad läbi kaunite metsade, rabade, järvide ja jõgede ning on sobilikud nii jalgsi kui ka jalgrattaga liikumiseks.

Alutaguse matkaradade pikkus varieerub ja neid on erineva raskusastmega, nii et igaüks saab valida endale sobiva matka. Mõned rajad on mõeldud lühikesteks jalutuskäikudeks, samas kui teised on pikemad ja nõudlikumad matkad, mis võivad kesta mitu päeva. Matkaradadele on rajatud ka varjualused, lõkkeplatsid ja puhkealad, kus matkajad saavad lõõgastuda ja nautida loodust.

Alutaguse matkarajad on olulised piirkonna kogukondadele, sest need meelitavad siia palju turiste, kes tulevad nautima kaunist loodust ja matkamist. Turism on üks peamisi majandusharusid piirkonnas, mis toob kaasa ka majanduslikku kasu kogukonnale. Lisaks on matkarajad suurepärane võimalus tervislike eluviiside edendamiseks, mis on oluline piirkonna tervise edendamisel ja kohaliku kogukonna heaolu tagamisel.

Mõned populaarsed Alutaguse matkarajad on näiteks:

1. Paljassaare matkarada - 6 km pikkune rada, mis kulgeb läbi kauni metsa ja pakub vaateid maalilistele järvedele.

2. Neeruti maastikukaitseala matkarada - 8 km pikkune rada, mis viib läbi kauni raba- ja metsamaastiku ning pakub suurepäraseid vaateid kogu Alutaguse piirkonnale.

3. Iisaku-Vasknarva matkarada - 15 km pikkune rada, mis kulgeb mööda jõeorgu ja pakub vaateid kaunistele kallastele ning veevallidele.

4. Oandu-Ikla matkarada - 370 km pikkune rada, mis kulgeb läbi kogu Eesti ning läbib ka Alutaguse piirkonda. See on üks pikimaid matkaradu Eestis ja pakub suurepäraseid vaateid looduslikule ilule.

# data[].attributes.body
Kohtla kaevanduspark asub Kohtla-Nõmmel, Ida-Virumaal. See on koht, kus saab näha ja kogeda, kuidas toimis kunagine põlevkivitööstus Eestis ning milline oli elu kaevanduskülas.

Kohtla kaevanduspark koosneb mitmest erinevast alast, mis on kõik seotud põlevkivitööstuse ja kaevandamisega. Siin on võimalik näha erinevaid tööriistu ja masinaid, mida kasutati kaevandamiseks ning külastada kaevandusküla, kus elasid töölised koos oma perekondadega.

Kohtla kaevanduspark on oluline piirkonna kogukondadele, sest see on üks peamisi turismiobjekte Ida-Virumaal. See pakub võimalust õppida rohkem piirkonna ajaloo ja traditsioonide kohta, tutvuda tööstusliku pärandiga ning saada aimu kaevandamistööstuse mõjust kohalikule kogukonnale. Lisaks toob turism kaasa ka majanduslikku kasu piirkonnale ning võimaldab arendada turismisektorit edasi.

# data[].attributes.location_name
Sillamäe sadam, Sillamäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Sillamäe sadam, Sillamäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Sillamäe sadam, Sillamäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Sillamäe sadam ja rannapark asuvad Ida-Virumaal Sillamäe linnas ning on ühed olulisemad kohad selles piirkonnas. Sillamäe sadam on üks Eesti suuremaid kaubasadamaid, kus käib läbi palju kaupa. Sadama kõrval asub rannapark, mis on suurepärane koht mere ääres jalutamiseks ja merevaate nautimiseks.

Rannapargis on palju rohelust ja istumisalasid, mis pakuvad võimalust puhata ja nautida mereäärset õhkkonda. Lisaks saab siin mängida rannavõrkpalli ja korvpalli, sõita rulluisutada ning nautida ilusat päikeseloojangut.

Sillamäe rannapargi läheduses on ka mitmeid söögikohti, kus pakutakse kohalikke mereande ja teisi roogasid. Samuti on võimalik rentida rannavarustust, nagu päikesevarjud ja rannatoolid, et päev rannas veelgi mõnusamaks muuta.

Sillamäe sadam ja rannapark on olulised piirkonna kogukondadele, kuna nad pakuvad võimalust nautida mereäärset ilu ja puhkust ning samal ajal on ka olulised majanduslikud allikad piirkonnale. Sadama kaudu käib läbi palju kaupa, mis toob kaasa ka töökohti ja majandusarengut piirkonnale.

# data[].attributes.location_name
Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster, Kuremäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster, Kuremäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster, Kuremäe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kuremäe klooster on õigeusu klooster, mis asub Ida-Virumaal Kuremäe külas. Klooster on rajatud 1891. aastal ning selle algatajaks oli kohalik preester, kes tahtis rajada kloostrit naistele. Kloostrisse on teretulnud kõik huvilised, olenemata nende usutunnistusest.

Klooster on oluline kohalikule õigeusu kogukonnale, kuna see on üks harvadest kloostritest Eestis. Kloostris elavad nunnad, kes tegelevad palveteenistuste pidamise, käsitöö ja aiandusega. Kloostris on ka väike müügikoht, kus saab osta käsitööd, kloostri enda valmistatud maiustusi ja muid tooteid.

Kuremäe klooster on ka turistidele populaarne sihtkoht, kes tulevad siia imetlema kloostri kaunist arhitektuuri ja rahulikku õhkkonda. Klooster asub kaunis looduslikus keskkonnas, ümbritsetuna metsadest ja järvedest, mis lisab külastamisele romantilist võlu. Kloostrit külastatakse sageli nii puhkuse- kui ka palverännakute eesmärgil.

Kokkuvõttes on Kuremäe klooster oluline kogukonnale, kuna see pakub rahulikku ja usulist atmosfääri ning elab edasi traditsiooni õigeusu kloostritest. Samuti on see oluline turismisihtkoht, mis võimaldab inimestel tutvuda piirkonna ajaloo ja kultuuriga ning nautida kaunist loodust.

# data[].attributes.body
Ontika pank on looduslik vaatamisväärsus, mis asub Virumaal Ontika külas. See kõrge rannakallas ulatub mere poole ja pakub suurepäraseid vaateid Läänemerele ning kaugemale. Ontika pangal on ka mitmeid vaatetorne, mis võimaldavad veelgi paremat vaadet merele ja ümbritsevale maastikule.

Ontika pank on oluline kogukonnale ja turismile, kuna see pakub suurepärast võimalust nautida kaunist loodust ja merevaateid. Siin saab matkata mööda rannikut või metsaradasid ning nautida mereõhku. Lisaks on Ontika pank ka oluline lindude vaatluskoht, kus saab näha erinevaid merelinde, nagu näiteks kajakaid ja hahkasid.

Ontika pangal on ka rikas ajalugu. Siin on säilinud 19. sajandi algusest pärit vana sõjavarude varjupaik, mis ehitati Vene tsaariarmee poolt. Samuti on pangal säilinud ka üks Eesti esimesi tuletorniehitusi, mis ehitati juba 18. sajandil.

Kokkuvõttes on Ontika pank oluline kogukonnale ja turismile, kuna see pakub suurepärast võimalust nautida kaunist loodust ja merevaateid ning tutvuda piirkonna rikka ajaloo ja kultuuripärandiga.

# data[].attributes.body
Rakvere kino asub Rakvere teatri kõrval. See asub nüüd uues majas, aga on asutatud aastal 1940 ning asus algselt vana väikses majas. Rakvere Kino on olulised, sest see on ainus kino Lääne -Virumaal.

# data[].attributes.location_name
Jõhvi kontserdimaja, Pargi, Jõhvi, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Jõhvi kontserdimaja, Pargi, Jõhvi, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Jõhvi kontserdimaja, Pargi, Jõhvi, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Jõhvi kontserdimaja on hoone Jõhvis aadressil Pargi tänav 40.

Hoone projekteeris Rein-Mihhail Heiduk. Hoone valmis 1978 ja see sai nimeks Jõhvi kultuuripalee "Oktoober. Varem oli hoone kohal Jõhvi mõisa peahoone aastast 1491. 11. novembril 1993 nimetati kultuuripalee "Oktoober" ümber Jõhvi Kultuurikeskuseks, 2004. aastal lammutati hoone suuremalt jaolt.

8. oktoobril 2005 avati renoveeritud Jõhvi Kontserdimaja. Arhitektid on Ra Luhse ja Tanel Tuhal. Majas asub ka kino Amadeus, Jõhvi Linnagalerii, Jõhvi Muusikakool, Jõhvi Huvikeskus ning kohvik Keel.

Aastast 2005 kuni 2021 oli kontserdimaja direktor Piia Tamm
Jõhvi kontserdimaja on inimestele oluline, sest see on suurim teater ja kontserdimaja Ida -Virumaal.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere teater on kutseline teater Rakvere .

Lavastusi mängitakse teatri peamajas ( Rakvere mõisa peahoone-teatrihoone ) ja teatri väikeses majas, mis on mõisa 18. sajandi keskelt pärit aidahoone. Peamajas on 405-kohaline suur saal ja väikeses majas black-box -tüüpi saal, mis mahutab 104 vaatajat. 2016. aasta augustis avati teatrihoone kõrval uusehitisena Teatrikino ja proovisaali hoone, mille arhitekt on Raul Vaiksoo . Kinosaalis on kohta 144 inimesele.

2006. aastal andis teater 40% etendustest oma majast väljaspool.
Rakvere teater on inimestele väga oluline sest see on ainus suur teater Lääne- Virumaal.

# data[].attributes.location_name
Liigvalla mõis, Лигвала, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Liigvalla mõis asub Lääne-Virumaal Eestis. Mõis on ajalooline ja kultuuripärandi objekt, mille ajalugu ulatub tagasi 17. sajandisse. Mõisa peahoone ehitati 18. sajandi alguses barokkstiilis ja seda on hiljem mitu korda ümber ehitatud. Hoone on kahetasandiline ning kaetud krohviga. Mõisahoones asuvad mitmed muuseumiruumid, kus saab tutvuda mõisa ajalooga ning kohaliku kultuuripärandiga. Mõisa pargi moodustavad suured muruväljakud ja põllulapid, mis on ümbritsetud metsaga. Pargis on ka mitmeid huvitavaid vaatamisväärsusi, nagu näiteks tammepuistu, tiigid ja vanad kõrvalhooned. Mõisa kõrval asub kaunis Liigvalla kirik, mis on ehitatud 1760. aastal ja kuulub Eesti väärtusliku kultuuripärandi hulka. Kirik on pühendatud apostel Andreasele ning seda peetakse üheks Lääne-Virumaa kaunimaks kirikuks. Tänapäeval tegutseb Liigvalla mõis aktiivselt kultuurikeskusena, kus korraldatakse erinevaid kultuurisündmusi ja -üritusi, nagu näiteks kontserdid, teatrietendused, näitused ning käsitöölaadad. Lisaks on mõisas võimalik osaleda erinevatel töötubadel ja kursustel ning nautida mõisa ajaloolist ja kaunist keskkonda. Mõisahoones on ka majutusvõimalused ning võimalus korraldada erinevaid sündmusi ja koosviibimisi.

# data[].attributes.attachment_caption
Pilt ja info on võetud: https://et.wikipedia.org/wiki/Muuga_m%C3%B5is, 

# data[].attributes.headline
Muuga mõis, Pargi, Muuga, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Muuga mõis, Pargi, Muuga, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.body
Muuga mõis asub Ida-Virumaal Eestis ning kuulub ühe olulisema ajaloolise ja kultuuripärandi objekti hulka selles piirkonnas. Mõisa ajalugu ulatub tagasi 16. sajandisse, kuid tänapäeval säilinud hoone pärineb peamiselt 19. sajandist. Muuga mõisapargis on rohkelt huvitavaid ajaloolisi ja kultuurilisi vaatamisväärsusi, nagu näiteks vana hüdroelektrijaama ja tiikide kompleks, vesiveski, kabel ja kaunis puistu. Mõisapargis on ka mitmeid haruldasi puuliike ning seda peetakse üheks Eesti kaunimaks parkideks. Mõisa teine oluline hoonetekompleks on tööstushoonete ala, kus asusid muuhulgas mõisa viljakuivati, saekaater ja talumajapidamised. Need hooned on saanud uue hingamise ning on täna renoveeritud ning kohandatud mitmeteks kultuuri- ja majutusasutusteks.

# data[].attributes.headline
Haljala kirik, Haljala, Lääna-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Haljala kirik, Haljala, Lääna-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.body
Haljala luteraalne kirik on ajalooline kirik, mis asub Lääne-Virumaal Eestis. Kirik on ehitatud 13. sajandi lõpus ja kuulub Eesti vanimate hulka. See on ühtlasi ka üks paremini säilinud keskaegseid kirikuid Eestis. Haljala kirikus on võimalik näha mitmeid huvitavaid arheoloogilisi leiukohti, sealhulgas keskaegseid kivisarviku jäänuseid ja maalitud hauaplaate. Samuti on kirikus esindatud rohkearvuline ja väärtuslik kirikukunst, näiteks rikkalikult kaunistatud ristimisvaagen ja hõbedast karikad. Haljala kirik on oluline Eesti ajaloo ja kultuuripärandi mälestis ning tuntud kui üks enim külastatud turismiatraktsioone Lääne-Virumaal. Kirikus toimuvad sageli kontserdid, festivalid ja teised kultuuriüritused, samuti on võimalik kirikut külastada ning saada osa kirikutundidest ja ekskursioonidest.

# data[].attributes.location_name
Palmse Mõis / Palmse Manor, Palmse, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Palmse mõis on ajalooline mõisakompleks, mis asub Lääne-Virumaal Eestis. Mõis asutati juba 13. sajandil, kuid tänapäeval on säilinud peamiselt 18.-19. sajandil ehitatud hooned. Palmse mõisapark on üks Eesti suurimaid ja kaunimaid parki, kus on rohkem kui 300 erinevat liiki puid ja põõsaid. Lisaks on seal mitmeid kujusid, tiike ja alleesid. Palmse mõisahoone on ehitatud 18. sajandi keskpaigas. Hoone on kaks korrust kõrge ning selles asub mitmeid erinevaid muuseumiruume, sealhulgas raamatukogu, muusikatuba, külaliste tuba ja mitmed teised. Mõisa peasaalis on võimalik näha rikkalikku barokkstiili iseloomustavat interjööri. Lisaks peamajale kuulub Palmse mõisakompleksi mitmeid teisi hoonete, näiteks tall-tõllakuur, karjamõis, sepikoda, saunamaja ja kaevumaja. Neis asuvad erinevad muuseumid ja väljapanekud, mis tutvustavad mõisaelu erinevaid aspekte. Palmse mõisakompleks pakub võimalust nautida ajaloolist miljööd ja kultuuripärandit ning samuti korraldada erinevaid sündmusi ja üritusi, näiteks pulmi ja sünnipäevi.

# data[].attributes.body
Mina kuulun rakvere kogukonasse. See on on üks suuremaid ja olulisemaid linnu selles piirkonnas. Rakvere kogukond on mitmekesine ja dünaamiline, hõlmates erinevaid sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi rühmi.

Rakvere kogukonda iseloomustab selle rikkalik ajalugu, mis on nähtav linna keskel asuvas Rakvere linnuses. Samuti on Rakvere tuntud erinevate traditsiooniliste ürituste, nagu näiteks Rakvere Võidupüha paraadi ja Rakvere Öölaulupeo poolest või ööjooks, mis toovad kokku nii kohalikud kui ka kaugemalt tulnud külastajad.

Rakvere kogukond korraldas suure spordipäeva, mille eesmärk oli tõsta teadlikkust tervislikust eluviisist ja pakkuda lõbusaid spordialasid kõigile osalejatele., kus oli palju tasuta sporditreeninguid, batuute lastele, joogatunde ja tervislikku toitu. Üritus oli suur edu ning tõi kokku kogukonna erinevaid osi.

# data[].attributes.body
Lebavere metsas taasavati 2020. aastal metsavenna punker. Punker on loodud 1944–1954 metsa varjunud metsavenna Martin Tamme ühe punkri eeskujul tema venna Kaljo Tamme mälestuste põhjal. Sellises punkris elas Martin Tamm viimased kuus metsas veedetud aastat. Aastal 2001 lõi Väike-Maarja vald huvilistele külastamiseks punkri, mis oli nüüdseks oma aja ära elanud. Väike-Maarja Muuseumisõprade Seltsi eestvedamisel taastati metsas sama punker ning mälestustahvel.

Info saamiseks ja metsavennapunkri külastamiseks matkajuhiga võtta ühendust Väike-Maarja Muuseumisõprade Seltsiga. Punkri külastamine matkajuhiga on tasuline.

Sel aastal punker renoveeriti ja Väike-Maarja Muuseumisõprade Seltsi juhatuse liikme Heili Tammuse sõnul on vallal peatselt plaanis paremini tähistada ka punkrile juurdepääs, seda enam, et mõnisada meetri kauguselt läheb mööda RMK Penijõe – Aegviidu – Kauksi matkatee. Samuti on selts valmis punkrisse tegema ekskursioone.

Martin Tamme ja ta venna Kaljo Tamme saatusest saab lähemalt lugeda Väike-Maarja muuseumi koduleheküljelt.

# data[].attributes.headline
Kiikla Mõis, Aida, Kiikla, ida-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Kiikla Mõis, Aida, Kiikla, ida-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.body
Kiikla mõis oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Mõis paiknes tänapäeva Ida-Viru maakonna Toila valla territooriumil. Mõisa keskus asus Kiikla külas.

Kiikla küla kuulus 15. sajandi lõpust Hastferitele. On teada, et Odert Johann von Hastferi isa suri 1568. aastal Moskvas vangistuses, misjärel hoiti poega sealsamas kinni veel 8 aastat. Vabanedes naasis Odert Johann Kiiklasse, kus asutas mõisa, mille suurus oli esialgu 2 adramaad. Kiikla mõisa esmamainiti 1601. aastal.

Kiikla mõisa peahoone tagantvaates
Mõisale võetud võlgade tõttu läks mõis 17. sajandi lõpul Heinrich von Roseni kasutusse. Johann Heinrich von Hastfer loovutas 1698. aastal mõisa võlgade katteks Karl Ludvig von Taubele, kuid Eestimaa kindralkuberneri otsusega 1712. aastast läks mõis siiski Rosenitele, kelle valdusse jäi mõis 1795. aastani.

Pärijad leppisid omavahel kokku ja 13. septembril 1900 sai Kiikla mõisa endale Marie von Dehni poeg, piiritusevabrikant Heinrich von Dehn, Peterburis tegutseva ettevõtte Bollmann & Co omanik. Mõisa väärtuseks hinnati 204 000 rubla. Heinrich suri 17. märtsil 1919. Mõisa pärisid tema lesk Sophie Lidia Magda 1/5 osas, tema alaealised lapsed Nikolai, Heinrich ja Otto igaüks 1/5 osas ning Gisela Marie ja Magdalena kumbki 1/10 osas. Kuigi maaseaduse järgi omandas mõisa Eesti Vabariik 1919. aastal, riigistati see 15. juunil 1925.

# data[].attributes.body
Kiltsi mõis oli rüütlimõis Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Väike-Maarja valda Lääne-Virumaal.

Kiltsi mõisa on esmamainitud 1466. aastal. Ilmselt 14. või 15. sajandil rajati mõisa Kiltsi vasallilinnus, mis Liivi sõjas purustati.
15.–16. sajandil kuulus mõis Wrangellidele, 16. sajandi teisel poolel kuulus Kiltsi Gilsenitele, kelle nimest pärineb ka saksakeelne rööpnimi Gilsenhof.
17. sajandil oli Kiltsi Asserienide valduses, seejärel kuulus mõis Uexküllide, Zoegede, Mannteuffelite ja Rosenite perekonnale.
1784. aastal omandas Kiltsi mõisa major Hermann Johann von Benckendorff, kes rajas linnusemüüridele ka uue mõisa peahoone. 1816–1846 kuulus mõis meresõitjale ja õpetlasele Adam Johann von Krusensternile, kes suri Kiltsis 1846. aastal. Krusensternidele kuulus mõis 20. sajandi alguseni, siis müüs A. J. von Krusensterni pojatütar krahvinna von Rüdiger mõisa 1911. aastal, Alfred von Uexküll-Gyldenbandile, kes oli ka mõisa viimane võõrandamiseelne omanik.

Keskajal asus mõisas väike Kiltsi vasallilinnus, mis hävis Liivi sõjas.
1790. aastatel rajati linnuse varemetele varaklassitsistlikus stiilis härrastemaja.
Linnusele viitavat raskepärast arhitektuuri leevendavad kaks poolkaarekujulist tiibhoonet. Mõisahoone frontooni kaunistab Benckendorffide ja Brevernide suguvõsavapp.

# data[].attributes.headline
Lokmani talu, Tobia, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Lokmani talu, Tobia, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.body
Selles kohas, olen ma üles kasvanud koos oma õe, ema, isa ja vanaemaga. Selles kohas olen elanud 15 aastat ning nägin erinevaid muutusi selle ümbruses.
2007- ehitasime sauna
2010- garaaži
2017- laienes küla ning tekkisid uued naabrid
Ning tänased päevad...
Praegu siin lähiümbruses ehitatakse maju. Projekti järgi peab neid üle 35 tulema. Selleks, et neid ehitada, võeti maha väga palju ilusat metsa minu kodukoha ümbrusest.
2025- tahavad võrgukaableid vahetada

Meie talu asutas minu vanaisa Voldemar Lokman, kes oli kunagine tuntud jahimees. Kahjuks mina ei jõudnud oma vanaisa näha, kuna ta suri 2004. Mu vanaisa ise tappis ennast mu vanaema pärast, kuna vanaema ja vanaisa läksid lahku. Mu vanaisa ei tahtnud seda, aga mis teha.

Meie Lääne-Virumaal on väga palju ilusaid ja armsaid kohti.

# data[].attributes.location_name
Tulbi 14, Aseri, 43401 Ida-Viru maakond, Эстония

# data[].attributes.body
Miks see minu ja mu vanemate jaoks nii oluline on?
Esiteks see koht on päris suure ajalooga.
See aiamaa on meil olnud juba vanavanemate ajast. Minu terve lapsepõlv on seal olnud. Mulle väga meeldis isa ja vanaema aidata, kuigi see oli mõttetu. Isa ja vanaema jaoks on aiamaa kõige olulisem koht. Vanaema paneb alati midagi kasvama, isa teeb seal alati tööd. Näiteks praegu tegi ta remondi majas, et oleks rohkem ruumi. See koht, on ka nende lapsepõlv. Kunagi, kuid mind veel polnud, kui isa veel väike oli, see oli päris palju põldu. Praegu meil olemas ainult üks.
Nad tegid seal alati tööd ja nendele meeldis see loodus.
Meie aiamaa on päris suur: kaks suurt vaba ala ja kaks suurt maja ning ka grillimaja. Suvel me oleme seal iga päev ja päris tihti ööbime seal. Meie terve pere traditsioon on mängida sulgpalli. See on meie lemmik. Alati mängime kõikidega sulgpalli aiamaal.
Loodan, et ka minu lapsed saavad sellel aiamaal elada ja aega veeta.

# data[].attributes.location_name
Raudtee, Rakvere, 44317 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.headline
Raudtee, Rakvere, 44317 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Raudtee, Rakvere, 44317 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Rakvere raudteejaam. Seal on kunagi töötanud minu ema. See koht on minu ema jaoks väga tähtis, sest ta on töötanud seal 30 aastat. See koht oli talle juba nagu teine kodu. See töö andis talle uusi sõpru ja tuttavaid. Ta oli seal kõigiga suurepärastes suhetes. Talle väga meeldis seal töötada. 3 aastat tagasi kutsuti ema tööle Tallinna raudteejaama ja ta töötab seal siiamaani.

# data[].attributes.location_name
Papiaru 25-15, Rakvere, 44317 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.headline
Papiaru 25-15, Rakvere, 44317 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Papiaru 25-15, Rakvere, 44317 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
See koht asub Lennukil, Papiaru tee juures. Seal asub lennurada.
See koht on minu isa jaoks tähtis, sest siin ta oli esimene kord lennukist hüppas langevarjuga. Ta on palju kordi lennanud siin sõbraga, kellel oli lennuk. Siin olen mina isaga ka proovinud midagi mis meenutab Parasailing-ut kuid kahjuks sellest ei tulnud midagi, sest polnud kõvat tuult.

# data[].attributes.body
Lennuki on väike kuid ilus, see asub linna äärel. Lennukil on mängu-  ja korvpalliväljak. Elamuraiooni taga asub
lennurada ja mõned
Lennuki on minu vanemate ja vanavanemate üks tähtsamatest kohtadest, sest siin nad on veetnud oma lapsepõlve ning elasid suurem osa oma elust. Siin on nad leidnud häid sõpru, kellega me veel suhtleme.
Minu jaoks see koht on ka väga oluline, sest siin ma olen kasvanud ning oma sõpru ka leidnud. Minu kogemustest siin elavad väga heatahtlikud ja armsad inimesed. Üks sele kohta miinus on see, et kõrval asub emex. See teeb vaadet natuke halvemaks.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rakvere linn - Lennuki tänava mänguväljak sai uusi atraktsioone 👧🧒  Mänguväljaku uuendamise käigus vahetati osaliselt välja aja jooksul amortiseerunud mänguvahendid ja paigaldati uusi. Nüüdsest on lastele lustimiseks uued vahvad atraktsioonid - väikelastele mõeldud ronimislinnak ja uus kaalukiik. Mitmeosaline ronimislinnak on mõeldud noorematele vanusegruppidele - 1+aastased ja 4+aastased. | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Lennuki tänava mänguväljak sai uusi atraktsioone 👧🧒

Mänguväljaku uuendamise käigus vahetati osaliselt välja aja jooksul amortiseerunud mänguvahendid ja paigaldati uusi. Nüüdsest on lastele...

# data[].attributes.body
Kolmas minu suguvõsale tähtis koht on purtse. Seal on terve elu elanud minu vanaema ja vanaisa. Nad elavad seal veel praegugi. Purtses on tähtsad kohad Purtse Kalakombinaat kus on töötanud minu vanaema väga pikka aega ning Purtse Piimakarjafarm Kus on töötanud minu vanaisa kui ka vanaema väga kaua. Purtses asub ka mu vanavanemate talu mis on meie suguvõsa jaoks väga oluline koht.

# data[].attributes.body
Teine minu suguvõsa oluline koht on Kiviõli. Kiviõlist on pärit minu vanaema poolsed sugulased. Kiviõlis on sündinud minu vanaema, vanavanaema ja ka vanavanaisa. Nad on elanud seal väga kaua ning vanavanaema elab seal ka veel praegu. Oluline koht minu jaoks Kiviõlis on Kiviõli põlevkivikaevandus, sest seal on terve elu töötanud mõlemad minu vana vana vanemad. Vanavanaisa töötas seal kaevurina ning vanavanaema põlevkivi sorteerijana. Kiviõlis on sündinud ka minu isa.

# data[].attributes.body
See on Aseri. Siit on pärit väga paljud minu sugulased. Siin on elanud minu vana vana vanemad, vana vanemad ja nüüd elan ma siin koos oma perega. Aseris asub palju meie suguvõsale olulisi kohti. Näiteks Aseri Tellisetehas kus on töötanud väga paljud minu sugulased või Aseri Kool kus on kõik minu sugulased õppinud ja kus olen õppinud ka mina. Minu vanavanaema on olnud ka Aseri Kooli kokk.

# data[].attributes.location_name
Einmanni mõis, Курсі, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.headline
Einmanni mõis, Kursi, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Einmanni mõis, Kursi, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.body
Einmanni mõis, tuntud ka kui Korps, on mõis Järva-Jaani vallas Järvamaal. Tänapäeval asub see Lääne-Virumaal Kursi külas. Mõis on ainulaadse arhitektuurse disainiga, mille keskpunktiks on klassikaline puitfassaadiga häärber, mida ümbritsevad sammaslaod ja talli-kärukuur. Einmanni mõis on üks piirkonna vanimaid mõisaid, mille ajalugu ulatub aastasse 1432, mil selle omanik oli Hans Corpes. Mõis vahetas mitu korda omanikku, enne kui selle 1875. aastal lõpuks ostis Jakob Kurberg. Kurbergi järglastele kuulus mõis kuni avalikul oksjonil müümiseni 20. sajandi alguses. Einmanni mõisa ainulaadne arhitektuur ja rikkalik ajalugu teevad sellest Eesti olulise kultuuripärandi objekti.

# data[].attributes.location_name
Vohnja-Kadrina, Vohnja, 45204 Lääne-Viru maakond, Эстония

# data[].attributes.headline
Vohnja mõis, Vohnja, 45204 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Vohnja mõis, Vohnja, 45204 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Vohnja mõis oli Virumaal Kadrina kihelkonnas asunud mõis.
Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Virumaale Kadrina valla territooriumile.
Vohnja mõisast on esimesi teateid 1504. aastast, mil mõis kuulus van der Heyde aadliperekonnale. 17. sajandil Oxenstiernadele ja 18. sajandil von Baeridele kuulunud mõisa omandasid 1805. aastal von Baumgartenid.
1837. aastast võõrandamiseni 1919. aastal oli mõis von Tiesenhausenite valduses, viimane omanik oli Ernst von Tiesenhausen.

# data[].attributes.body
Viru-Nigula kihelkond paiknes Virumaa põhjarannikul Soome lahe ääres. Kihelkond asutati 1220. aastatel Mahu muinaskihelkonna aladele.
Idapool oli naabriks Lüganuse, läänes Haljala ja Rakvere ning lõunas Viru-Jaagupi kihelkond. Asendist tulenevalt oli siinsel rannarahval elav läbikäimine soomlastega, eriti Soome lahe saarte elanikega.

Suur osa Viru-Nigula kihelkonnast kogutud ajaloolistest esemetest on saadud kahelt korjanduselt. 1911. aastal tegi vanavara kogumistööd talupidaja August Peitak. Kogutud esemed on ERMis numbrite all ERM 4349-4363. Johannes Einsild ja Voldemar Kangro-Pool kogusid ajaloolisi esemeid 1913. aasta suvel, need on arhiveeritud numbrite all ERM 12599-12716. Aino Voolmaa on Viru-Nigula kihelkonna kohta kogunud kirjeldavat materjali välitööde käigus 1954. aastal.

Viru-Nigula kihelkonna rahvarõivad kuuluvad Põhja-Eesti rahvarõivarühma.

# data[].attributes.location_name
Fr. R. Kreutzwaldi 1, Rakvere, 44306 Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Fr. R. Kreutzwaldi 1, Rakvere, 44306 Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Fr. R. Kreutzwaldi 1, Rakvere, 44306 Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Fr. R. Kreutzwaldi monument Rakveres

Friedrich Reinhold Kreutzwald (kuni 1817 Friedrich Reinhold Reinholdsohn[1] (vkj 14. detsember) 26. detsember 1803 Jõepere mõis, Kadrina kihelkond, Virumaa – (vkj 13. august) 25. august 1882 Tartu) oli eesti kirjanik ja Võru linnaarst.
Kreutzwald on tuntud kui lauluisa ja Viru laulik. Tema peateos oli Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg" (1857–1861). Tuntud on ka "Eesti rahva ennemuistsed jutud", "Kilplased", Reinuvader Rebase lood ja paljud muud teosed.
Kreutzwald sündis Jõepere mõisa pärisorjast kingsepa Juhani ja toatüdruku Anne pojana.[2] Kasvas Kaarli, Hageri ja Ohulepa mõisas. 1815. aastal astus ta saksa õppekeelega Rakvere algkooli (Gööki algkool), ilma et oleks osanud sõnakestki saksa keelt.[2] Selles, rahva seas kutsutud köster Gööki algkoolis, õppis Kreutzwald aastatel 1815–1817, seejärel kreiskoolis aastatel 1817–1818 ja Tallinna kreiskoolis aastatel 1819–1820.

# data[].attributes.location_name
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Jakob Liiv monument, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Jakob Liiv (28. veebruar 1859 Alatskivi – 17. jaanuar 1938 Rakvere) oli eesti luuletaja, näite- ja proosakirjanik, Juhan Liivi vanem vend

Elukäik:
Jakob Liiv töötas õpetajana Kavastul ning vallakirjutaja, raamatukaupmehe ja pangaametnikuna Väike-Maarjas. Ta osales Eesti Aleksandrikooli liikumises ja tegi kaastööd eesti rahvuslikele ajalehtedele. 1914. aasta alguses hakkas ilmuma ajaleht Rakvere Teataja, mida toimetas Jakob Liiv. Jakob Liivi eestvõtmisel moodustus kohalik kirjandusrühmitus Väike-Maarja Parnass [1], millesse kuulusid peale tema veel Jakob Tamm ja Peeter Jakobson.[2] Ta oli ka Avanduse Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu peamees.
Huvitav fakt
Aastatel 1919–1921 oli Jakob Liiv Rakvere linnapea. Ta oli ka Rakvere teatri asutaja.

Mälestuse jäädvustamine
1938. aastal püstitati Väike-Maarjasse Jakob Liivi monument (skulptor Roman Haavamägi). Mälestusbüst seati vallamajaesisele platsile aleviku südamikku, Rakverre, kus kirjanik elas teise poole oma elust, püstitati haua-mälestusmärk. Samba avas haridusministeeriumi vabahariduse nõunik A. Leinjärv, pühitsemistalituse pidas Rakke õpetaja M. Saar.[2]

Väike-Maarjas on ka Jakob Liivi nimeline tänav ja park, tema elukoht (Viru tänav 19) tähistati 100. sünniaastapäeva puhul 28. veebruaril 1959 mälestustahvliga

# data[].attributes.location_name
Georg Lurichi monument, Parkla, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.attachment_caption
info ja foto võetud vikist:  https://et.wikipedia.org/wiki/Georg_Lurich

# data[].attributes.headline
Georg Lurichi monument, Parkla, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Georg Lurichi monument, Parkla, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Georg Lurich
Natuke temast:
Ta oli üks kolmest kõige kuulsamast eesti elukutselisest maadlejast Georg Hackenschmidti ja Aleksander Abergi kõrval

Georg Lurichi vanemad olid pärit Läänemaalt Vigala kihelkonnast Velise vallast. Täpsemalt Sillaotsa talumuuseumi andmeil Keskküla Küüra talust. Nad kolisid Väike-Maarjasse, kus maadleja isa hakkas kaupmeheks.

Lurichi enda mälestuste järgi suutnud ta 7-aastaselt tõsta kahe käega 2 puuda (32 kg) ja 10-aastaselt ühe käega 82 kg. Liigagaruses pingutas ta aga üle, külmetas ja haigestus kopsupõletikku, mis oli tollal eluohtlik haigus. Seetõttu vabastati ta Tallinna Peetri Reaalkoolis õppides nõrkuse tõttu võimlemistundidest.

Mõte elukutseliseks atleediks hakata tuli Georgile pähe arvatavasti Tallinnas välismaalastest jõumeeste esinemisi nähes. Ta hakkas harjutama hantlite, tõstepommide ja muude raskustega. 15-aastaselt olevat ta kihlveo peale surunud mõlema käega 2-naelaseid hantleid 4000 korda järjest. Koolivaheajal olevat ta maksnud tugevamatele maapoistele selle eest, et need temaga maadleksid. Peatselt hakkas ta käima raskejõustikuklubi Linda aidas Maneeži tänaval.

Lurichi 80. sünniaastapäeva tähistamiseks hakati 1956. aastal korraldama Tallinnas Lurichi mälestusvõistlusi maadluses. See on siiani üks Eesti keskseid maadlusüritusi. Lurichi 125. sünniaastapäeval hakati tähistama Väike-Maarjas Georg Lurichi auks mälestusvõistlusi rammukatsumises. "Georgi Kange"

# data[].attributes.location_name
Ohepalu, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Ala tüüp põhiliselt loodusmaastik, sisaldab suuremat veekogu. Maastik jääb Kadrina valda. Väärtuslik maastik kattub Ohepalu looduskaitsealaga, kus inimasustus praktiliselt puudub, vanad talukohad on maha jäetud ning endised heina- ja põllumaad hakkavad võsastuma. Ohepalu looduskaitseala kaitse-eesmärgiks on metsa-, soo- ja veeökosüsteemide, maastiku ja elustiku mitmekesisuse, kaitsealuste liikide elupaikade ja kasvukohtade ning Tapa-Pikassaare ja Ohepalu-Viitna oosistu kaitse. Uus Ohepalu looduskaitseala KKK on koostamisel. Tegemist on loodusmaastikuga, mis hõlmab Tuksmani ja Ohepalu sood ja Udriku raba, umbes pool alast on metsamaa ja pool raba. Oosiahelikud, mandrijää servakuhjatised, muudavad maastiku vaheldusrikkaks. Ala läbib põhjast lõunasse Tapa-Pikassaare oos, millel kulgeb metsatee, kust vaated rabale ja Ohepalu järvele on mõnes kohas nähtavad. Maastikus on registreeritud hulgaliselt pärandkultuuri objekte

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Kundast 4 km Kohala suunas asuv Lammasmägi on üks vanimaid inimasula paiku Eestis, mis on  100 m pikkune, 70 m laiune ja 4 m kõrgune . Seda kohta leiti 1886. Sai järeldada, et keskmise kiviaja küttide ja kalastajate asulas elati 8700-4950 eKr. Kui hiljem leiti mujal sarnase vormiga luuriistu, hakati seda mesoliitikumi kultuuri kõige rikkalikuma asukoha järgi nimetama Kunda kultuuriks. Endiselt järve saarelt on leitud umbes 3800 eset.
Täna meenutab endist asulat Lammasmäeks nimetatud rohtunud küngas.
Tavapäraste kiviesemete leiukoha kõrval teeb Lammasmäe asula eriliseks, et säilinud oli hulgaliselt luust ja sarvest tööriistu. Pinnavormi jalamil on mullakihi. all 6–8 m laiuse vööndina säilinud ka eriti leiurikast mesoliitilise asula kultuurikihti.
https://www.puhkaeestis.ee/et/kunda-lammasmagi,

# data[].attributes.body
Ala tüüp on põhiliselt loodusmaastik, asustus. Viru-Nigula vallas asuv maastik piirneb põhjast ca 18 km ulatuses Läänemerega, palju esineb liiva- ja kivirandu. Ala koosseisu jääb Letipea maastikukaitseala, mille kaitse-eesmärk on pesitsevate ja läbirändavate lindude, koosluste ning maastike kaitse. Ala koosseisu jääb Mahu7 Rannametsa looduskaitseala, mille kaitse-eesmärk on looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse. Koostatud on Mahu-Rannametsa looduskaitseala kaitsekorralduskava (edaspidi KKK) 2013-2022 . Koostamisel on Letipea MKA KKK. Rannaniidud on kohati võsastunud ja roostunud ning vajaksid taastamist ja regulaarset hooldust. Letipeal asub Baltimaade suurim rändrahn Ehalkivi, mis suvel osaliselt roostiku taha peitu jääb. Letipea neemel on soodsad pesitsus-, toitumis- ja puhkealad paljudele linnuliikidele. Maastiku väärtus on vahepealse aja jooksul pigem tõusnud tänu Mahu külaseltsile. Külaseltsi poolt on parandatud on sadamamuul, renoveeritud kolm võrgukuuri ning randa on paigaldatud infotahvel. Mahu küla sai 2009.aastal kaunima küla tiitli, juurde on ehitatud rannaküla miljöösse sobivaid hooneid, säilinud on asustusstruktuur. Maastikus on esile tõusnud inimkätega tehtud parendused ja korrastustööd, vähenenud on põllumajandusmaastiku osatähtsus. Viru-Nigula vallavalitsus on omalt poolt toetanud külaseltse ning taotlenud vahendeid erinevate projektidega.

# data[].attributes.body
Kellavere-Rohu

Ala tüüp on põhiliselt loodus- ja põllumajandusmaastik. Laekvere vallas paiknev Kellavere
on Pandivere kõrgustiku kõrguselt teine mägi (156 ü.m.p), mis on osa suuremast jääaja
servamoodustisest. Mägi ja selle lähim ümbrus on kasutusel põllumaana ja hea ilma korral
avanevad vaated mäe harjalt kaugele, otsides võib näha ka Emumäge. Maastiku
koosseisus on Kellavere maastikukaitseala, mille kaitse-eesmärgiks on Kellavere mäe kaitse
Mäega piirnevad karjäärid asuvad täpselt
maastikukaitseala piiridest väljaspool: Kellavere mäest kirdes on Kuusemetsa liivakarjäär
ja Moora liivakarjäär ning läänes Kellavere-Veskimäe liivakarjäär, karjääride avamise tõttu on hävinud väärtuslikud põllumaad. Kellavere
mäel paikneb piiratud territooriumil Eesti Kaitseväe radarijaam. Laekvere vallavalitsusel ei
ole õnnestunud rahastust leida kavandatava vaatetorni rajamiseks Kellavere mäele. Endise
olukorraga võrreldes väga korrastatud Rohu park, KIK toetuste abil.

# data[].attributes.body
Jäneda

Jäneda on küla Lääne-Virumaal, Tapa vallas. 2003. aasta seisuga oli külas 570 elanikku.
Jäneda on tuntud oma mõisa ja laatade poolest.
Esimesed jäljed inimtegevusest Jänedal pärinevad 3. aastatuhandest eKr, selleks on juhuleiud – venekujulised kivikirved, mis on eksponeeritud Järvamaa Muuseumis. 1. aastatuhande lõpust pärineb Jäneda muinaslinnus, mis on Järvamaa suurim muistne kaitseehitis

Ala tüüp on põhiliselt loodusmaastik, asustus, mõis-park, veekogu. Ala jääb Tapa valda.
Jäneda ala koosseisu jääb Jäneda mõisa park, mille kaitse-eesmärgiks on ajalooliselt
kujunenud planeeringu, dendroloogiliselt, kultuurilooliselt, ökoloogiliselt, esteetiliselt ja
puhkemajanduslikult väärtusliku puistu ning pargi- ja aiakunsti hinnaliste
kujunduselementide säilitamine koos edasise kasutamise ja arendamise suunamisega
Väga heas korras on Jäneda keskus koos lossi ja pargiga. Vaatevälja rikub
põlenud Jäneda veski. Viidamajandusel puudub ühtne stiil ja osaliselt on viidad lõhutud.
Kalijärve ümbrus pakub rohkelt puhkevõimalusi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Kreis Lääne-Viru

# data[].attributes.headline
Rakvere Gümnaasium / Rakvere Vabaduse Kool

# data[].attributes.subject
Rakvere Gümnaasium / Rakvere Vabaduse Kool

# data[].attributes.body
Kool sündis aastal 1912 "Rakvere Poeglaste Gümnaasiumina" ja oli esimene vene õpekeelega gümnaasium Rakveres. Viie aasta pärast, 1917a., oli esimene eesti keele tund. Sel ajal, koolihoone asus Pikk tänaval.
Aastal 1931, poeglaste gümnaasium ja "Rakvere Linna Tütarlaste gümnaasium" said "Rakvere Ühisgümnaasiumiks". Uue koolile oli ehitatud hoone Vabaduse tänaval, mis on veel kasutusel tänapäeval.
Aastast 1994 kuni 2022ni kannas kool nime "Rakvere Gümnaasium". Alates sellest ajast, kool kannab nime "Rakvere Vabaduse Kool".

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja - Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Külgneb Viru lavamaa, Alutaguse madaliku, Kesk - Eesti ja Kõrvemaaga. Pandivere alal oli kõrgustik juba enne viimast jääaega. Tekke poolest on Pandivere sarnane Sakala kõrgustikuga.
Pandivere pinnakate on õhem ja geoloogiline ehitus lihtsam kui lõunapoolseil Eesti kõrgustikel. Pandivere kõrgustikul ja Kesk-Eesti tasandikul on Eesti parimad mullad. Kõrgustiku lõunaosa on põhjaosast metsasem ja rabarohkem. Pandivere kliimale on omane paksem ja pikema kestusega lumikate. Pandiveres asub ainus kõrgustiku ilmajaam Eestis, mis on pikka aega katkemata siiani töötanud.

https://et.wikipedia.org/wiki/Pandivere_k%C3%B5rgustik

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Külgneb Viru lavamaa, Alutaguse madaliku, Kesk-Eesti tasandiku ja Kõrvemaa ga.

Kõrgustiku jalam on merepinnast umbes 80, nõlv 80-100 ja keskosa üle 100 meetri kõrgusel. Keskosa pindala on ligikaudu 1100 km². Pandivere erineb Lõuna-Eesti kõrgustikest lauge pinnamoe poolest.

Pandivere alal oli kõrgustik juba enne viimast jääaega. Tekke poolest on Pandivere sarnane Sakala kõrgustikuga. Mõlemad on jäälahkmeala kulutuskõrgustikud (Sakala erineb Pandiverest ürgorgude rohkuse poolest). Nende vastandina on Otepää ja Haanja jää poolt kokku kuhjatud saarkõrgustikud.

Pandivere pinnakate on õhem ja geoloogiline ehitus lihtsam kui lõunapoolseil Eesti kõrgustikel. Lõheliste lubjakividega aluspõhja katab õhuke (2-5 m) koreserohke moreenikiht.

Lõhelise aluspõhja ja õhukese pinnakate tõttu on Pandivere ühtlasi Eesti suurim sademevee infiltratsiooni piirkond. Sademevesi imbub seal hõlpsasti maa sisse, mistõttu ei tekki vooluvetevõrku. Eesti veestiku kaardil võibki selle kinnituseks täheldada, et Pandivere kõrgustiku keskosas vooluveekogud ja sood peaaegu puuduvad. See piirkond on ühtlasi Eesti suurim soovaba ala. Soid on üldsegi Pandivere kõrgustiku pindalast umbes 2%, Eesti keskmisest (22%) on see suurusjärgu võrra väiksem.

Suur sademevee infiltratsioon ja kõrgem maapind põhjustavad põhjavee väljumist kõrgustiku ümbruses. Pandivere ümbrus on allikate poolest rikkaim piirkond Eestis. Seal on ka palju soid, nt Endla soostik ja Kõrvemaa sood. Kõrgustiku kirdeosa nõlv on järsem, see põhjustab põhjavee intensiivsemat väljumist Kunda ürgorus.

Pandivere kõrgustikuga on tekke poolest seotud Vooremaa voored, mis asuvad kõrgustikust lõuna-kagu suunas. Voored on tekkinud jääkeelte vahele, mis ümber Pandivere aluspõhjalise kõrgustiku minnes kohtusid taas Vooremaa kohal. Seal kuhjasid nad endi vahele moreenikuhilaid, mida me tänapäeval nimetame voorteks. Pandivere ja ühtlasi Põhja-Eesti kõrgeim tipp Emumägi, mille suhteline kõrgus on 79 ja absoluutne kõrgus 166 meetrit, on samuti voor.

Pandivere kõrgustikul ja Kesk-Eesti tasandikul on Eesti parimad mullad. Viljakad mullad on kõrgustiku suurim loodusrikkus. Muldade keskmine boniteet on üle 55 punkti, mistõttu võib Pandiveret nimetada Eesti viljaaidaks. Põhjaosas on levinumad leostunud rähksed mullad, lõuna pool aga enam leetunud ja lõimiselt enamasti liivsavist koosnevad mullad.

Kõrgustiku lõunaosa on põhjaosast metsasem ja rabarohkem, näiteks Emumäe jalamil asuv Peetla raba.

Kõrgustiku põhjaosa läbivad loode-kagusuunalised oosistikud, mille pikkus võib ulatuda 30 kilomeetrini. Tuntuim neist on Neeruti-Porkuni oosistik. Kõrgustiku servaaladel esineb mõhnastikke.

Lubjakivide maapinnalähedus on soodustanud karstumist, mis ei ole siiski nii tugev kui Harjumaal Kostivere karstialal.

Peale ooside, mõhnade ja voorte esineb Pandivere kõrgustikul ka sandur- ja glatsiofluviaalseid deltasid.

Pandivere kliimale on omane paksem ja pikema kestusega lumikate. Pandiveres asub ainus kõrgustiku ilmajaam Eestis, mis on pikka aega katkemata siiani töötanud. Väike-Maarja ilmajaama absoluutne kõrgus on 120 meetrit üle merepinna. Riigi Ilmateenistuse ilmajaamade vaatlusandmete põhjal on seal mõõdetud õhutemperatuuride keskmine kõige madalam.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Külgneb Viru lavamaa, Alutaguse madaliku, Kesk-Eesti tasandiku ja Kõrvemaa ga. Kõrgustiku jalam on merepinnast umbes 80, nõlv 80-100 ja keskosa üle 100 meetri kõrgusel. Keskosa pindala on ligikaudu 1100 km². Pandivere erineb Lõuna-Eesti kõrgustikest lauge pinnamoe poolest. Pandivere alal oli kõrgustik juba enne viimast jääaega.

# data[].attributes.body
Kullaaru on küla Rakvere linna ääres. Aastal 1862, kirjanik Eduard Bornhöhe (tegelikult Eduard Brunberg) oli sündinud siin. Tema ema oli Eduard Vilde tädi. Bornhöhe elas esimesed aastad Kullaaru mõisas, siis perekond elas Tallinnas. Kuni 1855ni, hoone oli Kloodi mõisast osa.

# data[].attributes.location_name
Letipea, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Letipea veresaun oli Nõukogude relvajõudude massiline tsiviilisikute mahalaskmine , mis toimus 8. augustil 1976. aastal NSV Liidu koosseisu kuuluvas Eestis Letipeal . See tulenes konfliktist seal piknikku pidanud gaasifirma töötajate ja purjus Nõukogude piirivalvurite vahel. Üks piirivalvuritest avas automaatrelva tule , tappes piknikul üheksa ja haavates 13 inimest. Lisaks tulistas ta ühte teda peatama tulnud piirivalvurit, kes hiljem haiglas suri. Lõpuks sooritas tulistaja enesetapu, tulistades endale näkku. Vastutuse enda peale võtnud piirivalveüksuse ülem sooritas väidetavalt ka enesetapu.

# data[].attributes.body
Igalühel, on vaja veel teha 2-3 kaardipunkti 03.ks maiks, ehk kolmapäevaks.

# data[].attributes.body
Kunda tsemendimuuseum on Lääne-Viru maakonnas Kundas 1967. aastal asutatud muuseum. Muuseum asub endise Kunda tsemendivabriku kontorihoones, mis on ehitatud 1898. aastal ja kantud Eesti kultuurimälestiste registrisse. Tsemendimuuseumi aadress on Jaama tänav 11. Muuseum räägib  tsemendi leiutamisest ja kasutamisest ja tsemendi tootmisprotsessist. Samuti ta tutvustab Kunda tsemendivabriku ajaloost.
Mina isiklikult käisin sinna ühe korra ja ausalt öeldes mulle väga ei meeldinud. Arvan, et see on seetõttu, sest käisin sinna kui olin algklassides. Äkki nüüd on palju huvitavam sinna minna.

# data[].attributes.body
Igaüks, palun värvi oma punktid, oma värviks:
Uljana värv on punane,
Arthuri värv on roheline,
Artjomi värv on kollane,
Rometi värv on sinine.

# data[].attributes.body
Siia hakkab ilmuma tunnikonspekt Viru Väe kohta:
23.03.2023)
https://docs.google.com/document/d/1opDj1CIDRF-Q-GCTDJ26C2Xnnw1S7kZ9oFztZuhYQs4/edit?usp=sharing,
30.03.2023)
https://docs.google.com/document/d/1YqPN_x9dJJATc7ESGXSp7VwzMZHLfEets4GbfNAZie4/edit?usp=sharing,
06.04.2023)
https://docs.google.com/document/d/1CqJVGIkXIXBVomuUjjFVKrHy-HNaJXl8z6ZZfpnNm_c/edit?usp=sharing,
13.04.2023)
https://docs.google.com/document/d/1JBtGUGdd3jtr0FnCnycDVQDJLcX42LKNkpeprH43HZY/edit?usp=sharing,
20.04.2023)
https://docs.google.com/document/d/1aCTAN4KOr21stymLtsvNJHXAHSn6ILwwkgb8QKJ0VLY/edit?usp=sharing,
27.04.2023) Vaheaeg!
04.05.2023)
https://docs.google.com/document/d/1Nb_34ldhGNsn5jlDl9ELHVDvubYcuBndar2DtfbVwXc/edit?usp=sharing,
11.05.2023)

# data[].attributes.location_name
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.headline
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla,  Lääne-Virumaa, Eesti

# data[].attributes.subject
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla,  Lääne-Virumaa, Eesti

# data[].attributes.body
Käsmu Meremuuseum on muuseum Lääne-Virumaal Haljala valla Käsmu külas.
1993. aastast asub Käsmu Meremuuseum endises piirivalvekordoni hoones. Muuseum on eramuuseum ning kõik eksponaadid pärinevad muuseumi asutaja Aarne Vaigu kogudest.
Taustaks: Aarne Vaik (sündinud 15. märtsil 1942) on eesti muinsuskaitsetegelane ja Käsmu Meremuuseumi looja.
Ta on lõpetanud 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Meremuuseumi väljapanekud puudutavad kõike seoses merega: meresõitu, kalapüüki, salakaubavedu ning merd kui looduse osa kunstiobjektina (fotode ja maalide näol). Muuseumis korraldatakse aasta läbi konverentse, merepäevi, kontserte ja näitusi. Muuseum on külastajatele avatud iga päev.
Info võetud siit:
https://et.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4smu_Meremuuseum,
https://et.wikipedia.org/wiki/Aarne_Vaik,

# data[].attributes.headline
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Virumaa, Eesti

# data[].attributes.subject
Mädapea mõis, Mädapea, Lääne-Virumaa, Eesti

# data[].attributes.body
Rakvere lähedal asuvat Mädapea mõisa on esmamainitud 1425. aastal. Mõisa viimaseks omanikuks enne 1919. aasta võõrandamist oli Ernst von Renteln. Ühekorruseline punastest tellistest puitverandadega historitsistlikus stiilis häärber ehitati 1850.a.
Täna eksponeeritakse Mädapea mõisas kaasaegset Eesti kunsti ja käsitööd. Püsinäituseks on Aivar Juhansoni šaržid, mida on välja pandud üle 800 pildi.
Mõisas korraldatakse laatu, toimuvad koolitused ja kursused.
Hea teada, et mõis on eravalduses ja igapäevaselt vaadeldav väljast; ettetellimisel korraldatakse giidiga mõisa ja aeda tutvustavat ekskursiooni.
Info võetud: https://www.puhkaeestis.ee/et/madapea-mois

# data[].attributes.body
Malla mõis oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Viru-Nigula valla territooriumile Lääne-Viru maakonnas.
Esimesed kirjalikud andmed Malla mõisa kohta pärinevad aastast 1443. Keskajal oli Malla mõis rajatud vasallilinnusena.
Eesti NSV ajal kuulus mõis Eesti kalatööstuse tootmiskoondis Ookeanile. Mõis pälvis tähelepanu 2014. aastal, kui soomlane Risto Pietilä soetas selle bitcoinide eest. Mõisa peahoone põles 7. septembril 2018. aastal.
See mõis on väga suur ja äge ning seal on väga palju ruume. Kahjuks on see mõis peaaegu mahajäetud ning sinna sisse saab ainult eelneval kokkuleppel.

# data[].attributes.body
Ellukivi on graniidist ohvrikivi Lääne-Viru maakonna Viru-Nigula valla ja Viru-Nigula kihelkonna Iila külas.
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,3 m, laius 8,1 m, kõrgus 3,0 m, ümbermõõt 27,4 m.
Rahn meenutab lamavat neljakandilist prismat. On järskude külgede ja tasase, peaaegu horisontaalse laega. Selle lääne- ja põhjaküljed on maapinnal negatiivse kaldenurgaga. Lael on kaks ohvrilohku: üks on 60 cm pikk ja 40 cm lai, vihmaga on need vett täis; teine lohk paikneb prao kohal. Rahn on praguline, krobelise pinnaga, millest ulatuvad välja kvartsiterad (nende ümbert on porsumine teised mineraalid hävitanud.

Kohamuistendi järgi, mis on Iila külast kogutud 1939. aastal, viheldi kängu jäänud kasvuga lapsi kivil noore kuu ajal kadakavihaga, et nad kasvama ja kõndima hakkaksid:

Malla vallas Iila külas Hiie talu maa peal asub Hiiemägi. /---/ Sellessamas vallas ja külas Hiiemäe talu maa peal asub praega suur kivi, täma nimi on Ellu kivi. Eided teadasivad rääkida: vanast, kui laps kasvuga kängus oli ja jalgu alle ei saand, kui änam ei aitand saunas "harjaste vottamine" ega löilis aurutamine, pidi lapsega menema noorekuu ööse Ellu kivile. Seal pidi lapse panema vatsuli kivi pääle ja vihtlema kadakase vihaga. Siis oli laps hakanud kasvama ja kondima. (ERA II 216, 199/201 (1–2) < Viru-Nigula khk, Malla v, Iila k, Pikapõllu t – V. Talu < isalt, August Talu, 56 a (1939).

# data[].attributes.body
Kalvi vasallilinnus asub Virumaal Kalvi külas.
15. sajandil rajatud kastelli tüüpi Kalvi linnust on esmamainitud 1485. aastal. Selle rajas Lodede perekond.
Kuigi see oli Virumaa suurim läänilinnus pindalaga 586 m², on üllatav sealete müüride napp paksus – kõigest 0,8–1,25 meetrit. Ehitusmaterjalina on kasutatud nii pae- kui ka raudkivi. Linnuse sissepääs asub lääneküljel. Kaarja väravaava kohal on säilinud väljapoole kitsenev laskeava. Väikest sisehoovi ümbritsevad kõigist neljast küljest elu- ja majandusruumid. Enamik alumise korruse lagedest on aga kaetud silindervõlviga. Linnuse ida- ja lõunatiib kui peatiivad on 10–15 meetrit laiad ja neis on sügavuti kaks eraldi ruumi. Linnuse teised tiivad on 5–7 meetri laiused. 18. sajandi lõpul ehitati linnuse idatiib ümber härrastemajaks, mis hävis tulekahjus 1910. aastal. Praegune Kalvi mõisahoone asub linnusest pisut põhja pool.

# data[].attributes.attachment_caption
Pilt ja info on võetud siit: http://www.mois.ee/viru/samma.shtml

# data[].attributes.body
Samma mõisat on esmamainitud 1583. aastal, enne 1919. aasta võõrandamist kuulus mõis Alexander Stael von Holsteinile.
Mõisa peahoone oli ehitatud mitmes osas peamiselt 18. sajandil. Hoone parempoolsest, varaklassitsistlikust osast on järel varemed, vasakpoolne vanem osa on hävinud täielikult.
Peahoone esist väljakut ääristavad väikesed tagasihoidlikud ait ja tall-tõllakuur (veidi ümber ehitatud).
Ajaloolise jaotuse järgi Virumaale Viru-Nigula kihelkonda kuulunud mõis jääb kaasajal Lääne-Virumaale Viru-Nigula valla territooriumile.

# data[].attributes.location_name
Roela manor, Роела, Ляэне-Вирумаа

# data[].attributes.body
Roela mõis oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jäävad Roela mõisa maad Vinni valla territooriumile Lääne-Viru maakonnas.
Roela mõisat on esmamainitud 1453. aastal. 1621. aastal ostis Rootsi riigikantsler Axel Oxenstierna Peter Taubelt Roela mõisa. 17. sajandil kuulus mõis Taubedele, mõis panditi Martin Cronstedtile ja Ollermannidele, kapten Hermann Adolpph von Löwenile. 1723. aastal loovutas Heinrich Friedrich von Löwen Roela pandi ooberst Michael Bielskyle. 1724. aastal restitutsioonikomisjoni otsusega tagastati Roela mõis Oxenstierna pärijatele ja pärijate täievoliline esindaja kapten Karl Ekesparre müüs Roela, Vatku ja Rosentali mõisa ooberst Michael Bielskyle. Hind 10 940 riigitaalrit. 1748. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai Roela mõisa Michael Bielsky poeg, leitnant Johann Wilhelm von Bielsky. Hind 24 000 riigitaalrit. Vatku mõisa sai poeg teisest abielust Berend Georg Bielsky. 1762. aastal vahetas maanõunik Jacob Heinrich von Schwengelm Ulvi pandimõisa Johann Wilhelm von Bielskiga Roela ja Rosentali mõisa vastu.

Info on võetud: https://et.wikipedia.org/wiki/Roela_m%C3%B5is

# data[].attributes.headline
Arkna mansion, Аrkna, Lääne-Virumaa, Eesti

# data[].attributes.subject
Arkna mansion, Аrkna, Lääne-Virumaa, Eesti

# data[].attributes.body
Arkna mõis oli mõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, nüüdisajal jääb Lääne-Viru maakonda Rakvere valda.
Arkna mõis asutati 1772 aastal Varangu mõisast eraldumisel. Alates 1881. aastast oli Arkna Schubertite (Saksimaalt pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa) fideikomiss.
Peahoonest ida poole jääb park, mida läbib Selja jõgi.
Arkna mõis on innustanud Marek Sadamat looma lühifilmi "Snowflake".
Mõis moodustati 1772. aastal ja kuulus järjestikku von Hastferite ja von Taubede perekondadele . See läks 1875. aastal Julius von Schubertile, kes ehitas aastatel 1877-1879 historitsistlikus stiilis praeguse väikese mõisa . Viimane omanik Bernhard von Schubert tõsteti mõisast ja lossist välja 1919. aastal uue Eesti Vabariigi maade natsionaliseerimise seaduste tõttu. Sellest saab siis põllumajanduskool.
See ajalooline muinsuskaitse all olev hoone erastati ja restaureeriti paar aastat tagasi.
https://fr.wikipedia.org/wiki/Manoir_d%27Arknal
https://et.wikipedia.org/wiki/Arkna_m%C3%B5is

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Virumaakond, Eesti

# data[].attributes.body
Vanimad teadaolevad arheoloogilised jäljed muinasaegse linnuse kohta Rakvere Vallimäel pärinevad 5.–6. sajandist. Usutavasti oli tegemist üsna lihtsa ja nõrkade kaitseehitistega linnusega, mida piiras vaid männipuust kaitsetara. Linnuse puidust kaitseehitiste tugevdamine võis toimuda ka 11.–12. sajandil. Kivimüüri linnusel polnud, sest ümbruskonnas puudus selleks sobilik ehitusmaterjal. Midagi täpsemat puitlinnuse kohta pole võimalik väita, sest see jäi peaaegu täielikult hilisema kivilinnuse alla ning hävis ühes muinasaegse pinnasega mitu sajandit kestnud ehitus- ja ümberehitustööde käigus.
Nagu selgub Henriku Liivimaa kroonikast, nimetati linnust juba 13. sajandi alguses Tarvanpeks (Tharwanpe), mis seostub linnuse Taani-aegse nimega Wesenberg (wesent – tarvas alamsaksa keeles, esmamainimine 1252) ja tarva pea kujutisega hilisema linna pitseril. Linna venekeelne nimetus Rakovor (Rakobor) on esmamainitud Novgorodi leetopissis 1268. aastal.
info võetud: https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_ordulinnus,

# data[].attributes.location_name
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vihula Mõisa Viinamuuseum, Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vihula mõis

Vihula mõis oli Virumaal Haljala kihelkonnas asunud rüütlimõis. Tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valda.  Mulle see koht on tähtis, sest mind seob selle kohaga palju mälestusi. Olen tohutult palju kordi sõitnud siia vanematega, sugulastega ja sõbradega. Seal on väga ilus, seal saab mängida golfi ning seal on lahe spaa. See koht rahustub ja teeb tuju heaks. Mõis on ka väga ilus seest. See on ehitatud barokkstiilis. Seal on ka koht, kus saab vaadata loomi.

Territooriumil on eksponeeritud Vihula mõisa peahoone, tuvimaja, õliait, pesuköök, palmimaja, teemaja, päikesekell, mõisaõuekelder, õueterass, paadimaja, tagamõisahoone, paadisillad, kuradisild, Musitorn, konverentsikeskusena - ait, mõisaaed, kuur - vanasõidukite ekspositsiooniga, kasvuhoone, tõllakuur - spaa keskuse hoonena, Tõotuste saar, tuuleveski, Kaval-Antsu Kõrts - jääkeldris, Kaval-Antsu aed, möldrimaja, vesiveski, veetamm, Vihula Mõisa Viinamuuseum - Vihula mõisa viinavabriku hoones, Ville Frederike hoone, looduseada, Kaval-Antsu mets, jahimajad, minigolfi rajad, kontserdilava ja suvekohvik, mõisapark, sepikoda, hobusetall, karjalaut, laadaplats, laste mänguväljak, discgolfi rada, Villa Alexandria.
Mõisale kuulub tehnikamälestisena arvele võetud sõiduauto Berliet.

# data[].attributes.body
Sagadi mõisakompleks asub Lahemaa Rahvuspargis. Sagadi mõis oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeval on see Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas.
Minu jaoks on see oluline, sest lapsepõlves olen tihti vanematega siia sõitnud. See koht on väga ilus ja uhke koht. Sagadi mõisa ümber rajati endisaegne nn vana aed, väljaku vasakule äärele kujundati regulaarselt planeeritud ehis- ja viljapuuaed, mis isoleeriti pügatavate puude ja põõsastega. Riigimetsa Majandamise Keskusele kuuluvas mõisasüdames paiknevad metsamuuseum, hotell, restoran ja looduskool. Praeguseks on Sagadist kujunenud tuntud loodusharidus-, kultuuri- ja turismikeskus.

# data[].attributes.body
Kunda rand on minu jaoks sama oluline, kui Aseri rand. Kundas ma veedam palju aega ja seetõttu mulle väga meeldib seal käia. Ta on palju uuem ja ilusam. Iga suvi meil on  seal võistlused mere- ja perepäeval. Igasugused peod on seal päris tihti. Käime peaaegu igas ürituses ja lõbutseme nii palju kui saame. Seal on põhimõtteliselt  liivarand. Ja see on hea, kuna kivid pole nii mugavad. Meres pole ka kive ja see on samuti tore, kuna pole valus astuda paljaste jalgadega. See on hea koht aega veetmiseks sõpradega või perega. Kuna rand on päris suur, siis on mõned kohad, kus inimesi on vähe. Ja see on väga mugav, kui te perega või sõpradega tahate, et te oleksite üksi ja et inimesi peale teid poleks.

# data[].attributes.location_name
Tapa Kultuurikoda, Kesk, Tapa, Kreis Lääne-Viru

# data[].attributes.body
Tapa Kultuurikoja ehitustöid alustati 1989.aasta septembris algselt kinomajaks. Et majal tulevikus ainult kinona perspektiivi ei olnud, siis täiendati projekti pidevalt ehituse käigus. 1993.aasta sügiseks valmis hoone Kultuurikoja nime all.  Tapa Kultuurikoda avas oma uksed külastajatele 9. oktoobril 1993. aastal direktor Arvo Silla juhtimisel. Mõned aastad hiljem liitus kollektiiviga kunstiline juht Ilmar Kald. 2010 – 2020 aastail oli Kultuurikoja direktor Heili Pihlak.

# data[].attributes.location_name
Mere 17, Aseri, 43401 Ida-Virumaa, Эстония

# data[].attributes.body
Aseri meri on päris suur. Meil on olemas kivist  ja ka liivast rand .  Suvel on soe vesi, talvel tulevad luiged elama. Kunagi olid meil mereääres igasugused üritused ja peod, kuid praegu neid pole. Nüüd kõik üritused, mis on merega seotud on nüüd ainult Kundas. Aseri rand pole väga puhas või mugav, kuna seal pole näiteks riietusruume või võrkpalli platsi, kuid see on hea lihtsalt puhkamiseks ja aega veetmiseks. Rannal on ka olemas üks suur klaasist tehtud maja, kuid selleni veel on vaja jõuda, sest see on päris kaugel. Ranna juures on veel tehas olemas, kus valmistatakse telliskive. Selle tehasega seoses, ranna juures on olemas koht, kus võetakse savi telliskivide tootmiseks. See auk on juba päris suur, kuid näeb see väga ilus ja suur.

# data[].attributes.body
See koht omab mitmeid meelelahutusi, discgolf, bassein, lõkkekoht, matkarada, talvel ka suusarajad, saun, suvel ja talvel viiakse läbi siin väga huvitavat laagrit kus sõidakse ATV-dega ning selles kohas saab tutvuda niimõnega huvitava inimesega.
Eriti inimesed, siia tulevad puhkama ainult need, kellele peeldib loodus. Looduses ringi käimine on siin kohas üks lemmikutest tegevustest. Siin ümbruses on väga palju metsi, sealhulgas ka seenemetsi. Metsan on väga rikkad, ning neid ei anta maha raiuda, kuna neid omab üks hea härra.
Kui sa olen matkade ja maratonide fänn, siis pead siia kunagi tulema! Iga aasta-teine siin korraldatakse jookse, mis on alates 3km kuni 15km pikkad.

# data[].attributes.location_name
Замок Тоолсе, 45443 Ляэне-Вирумаа, Эстония

# data[].attributes.headline
Toolse ordulinnus, 45443 Lääne-Virumaa, Eesti

# data[].attributes.subject
Toolse ordulinnus, 45443 Lääne-Virumaa, Eesti

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnus asetseb kauni mere ääres ning on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne ordulinnus. Liivi sõja käigus käis linnus käest kätte ning lõpuks jäi Rootsi vägede valdusse. Kuid alates 2004. aastast kuulub Toolse ordulinnus SA Virumaa Muuseumid koosseisu.
Selle ehitamise aastas peetaks umbes 1471. pKr. Selle linnuse rajajaks peetakse ordumeistrit Johann Wolthus von Hersetit.
Selles kohas on väga lihtne lõõgastuda ja oma mõttetest puhata. Siin on olemas väga äge linnus, kuhu on täiesti võimalik pääseda, kusjuures tasuta. Olen isiklikult käinud sela mitmeid kordi! Samas kohapeal saab käia suplemas ning otsida endale seiklusi pähe.
Tegelikult on Toolse ordulinnus suurem ,kui ta pildil tundub.