# data[].attributes.headline
שירת המחאה שלנו

# data[].attributes.subject
שירת המחאה שלנו

# data[].attributes.body
שעה קשה, שעה מאוחרת
שעה בלי ריכוז, שעה של שקט
בית הספר מתרוקן, נשארים לבד
בשעה הקשה, והשעה, נמשכת לעד

כבר שנים שלא ישנו לילה שלם
כל מה שעובר זה הלחץ החודר, הציפיות
ומה יקרה במבחן הבא?
אתה כבר לא חושב רק על עצמך
כי כבר שנים השעות נמשכות, ואוי, כמה ציפיות עפות מעל ראשך, ועוברות

כבר לא מדברים על הזקן שבחדר
שלא משתנה ורק מכביד על העדר
ורק מוסיף ומוסיף ומקלקל ומציף
וכל אלה שמתווכחים כל היום
שכל מה שעושים זה לא לתרום
כי כבר שנים הם לא רואים ולא שומעים, ודיי, זה כבר לא עסק לילדים

כבר לא חושבים עלינו, השאירו אותנו בצד
להתמודד עם הבעיות שגרמתם לנו לבד
לנסות לברוח מבית הספר, כשאנחנו מרגישים שהדיכאון חודר מעבר
ולמה להשאיר אותנו פה לבד
כשאין אף אחד שירגיש ויעזור לנו לעד
אז לכל אלה שחושבים שהכל בסדר, זה רק רע, הלוואי ויכולנו להעמיד אתכם לסדר

אז הכיתה חצי ריקה
הלילה קרב ובא
ולמרות שהשעה ארבע
מרגיש בדידות, וריקנות
וכשהגיעה כבר השעה חמש והגיע הזמן לחזור הביתה, שאר היום נהיה קצר ומרגיש שהכל חוזר על עצמו, ואתה, לא זכית

# data[].attributes.headline
3. טקסט ממזג של הסיכומים

# data[].attributes.subject
3. טקסט ממזג של הסיכומים

# data[].attributes.attachment_link.title
טקסט ממזג של הסיכומים- ספרות

# data[].attributes.body
מערכת החינוך של ישראל עתיקה בעקבות כמה גורמים:
*עומס לימודי גדול( בעיקר בכיתה י'א)- הנובע מדחיסה של כמות מבחנים ומדדי הערכה רבים לזמן קצר מה ששם על התלמידים לחץ גדול מאוד המוביל לפעמים לדיכאון ומחלות נפש קשות בגיל צעיר.
*שעות לימודים רבות- לעומת שאר העולם ישראל לומדת הרבה יותר שעות מרוב המדינות בעולם.
השהייה המרובה בבית הספר יוצרת אצל התלמידים את הרצון לברוח מבית הספר ולא ללמוד החוויה הרעה שבית הספר משאיר אצל התלמידים גורם ליותר תלמידים להתפרע ומוריד את הסקרנות והרצון ללמוד.
נתונים מדאיגים אלו מצביעים על ירידה בציוני התלמידים בצורה דרמטית.
*מערכת חינוך ישנה- בעשורים האחרונים עשו שינויים כלל במערכת החינוך והזנחה פושעת זו משאירה את התלמידים במצב עגום של עומס לימודי לא נורמלי ושעות לימודים רבות מידי הפוגעות בתלמידים פגיעה אנושה גם בחיים אחרי זה יוצר אצל התלמידים אישיות קשה ונפש פגועה ומצולקת שהם משלמים על זה מחיר כבד לשאר החיים

# data[].attributes.attachment_link.title
בית הספר בחולון שבו יום לימודים בזום מתחיל ב-07:45 ומסתיים ב-17:45 - השקמה חולון

# data[].attributes.attachment_link.description
האם הייתם מסוגלים שעות מול הזום ולשמור על ריכוז וערנות? קבוצת תלמידים מגימנסיית נבון מתקשים לעמוס בעומס ...הורים לתלמידי שכבת י"א מגימנסיית נבון מתוחים ביקורת על מערכת.

# data[].attributes.body
על פי מחקר, נמצא שתלמידים ישנים פחות ופחות בגלל שעות הרבות בבית הספר, וזה מתקשר למה שכתבנו על שעות הפנאי שלא נשארות לנו לאחר שאנחנו חוזרים מבית הספר- לפי כך לוקח לתלמידים עוד ועוד משעות השינה ויכול לפגוע ביכולות הלימודיות, החברתיות והכי מסוכן פוגע בבריאות הנפשית והפיזית של תלמידים, ועל כך נמצאו עוד דברים בשנות ה90 מחקר מצא שרק 53% מתלמדים בארצות הברית ישנים מינימום של 7 שעות בלילה. היום נמצא שאחוז זה ירד ל43% מהתלמידים ולא רק זאת אלה זה נמצא שקושי ושעות הלימודיות גורמות לאותו קושי הנוצר בעבודת של 9:00-17:00 רק בלי החזר לעבודה קדה כמו בעבודה כזו.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בואו נכיר בזה, אנחנו חיים בתרבות בה רוב האנשים לא ישנים מספיק. זה נכון לא רק עבור מבוגרים, אלא גם לנערים ונערות. מקומות עבודה רבים מאפשרים לעובדיהם להגיע בשעות מאוחרות יותר משהיה נהוג בעבר, אז למה אנחנו מצפים מבני הנוער שיגיעו לבית הספר בשעות כל כך מוקדמות?
לפי מחקרים שנערכו לאחרונה בארה"ב, בני נוער ישנים פחות ופחות באופן הדרגתי ב20 השנים האחרונות. סקרים משנות ה90 המוקדמות מצאו כי 52% מבני ה15 ישנים לפחות 7 שעות בלילה, בשנת 2011 המספר ירד ל43%. מועצת השינה האמריקאית ממליצה כיום על 8-10 שעות שינה לנערים בין הגילאים 14-17.

בני הנוער של היום עסוקים לא פחות מהמבוגרים. הם נדרשים לתמרן בין ימים ארוכים בבית הספר, מטלות בית ספר, חוגים, פעילויות חברתיות וכמובן שגם רשתות חברתיות וטלויזיה צורכות לא מעט מזמנם. אז איך עוזרים להם עם בעיית חוסר השינה? בתי ספר רבים בארה"ב החליטו על פתרון פשוט: להתחיל את בית הספר יותר מאוחר. מספר מחוזות ברחבי ארה"ב אימצו את ההמלצה הגורפת של האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים - לדחות את שעת התחלה של בתי הספר. בתי ספר מסוימים אף הגדילו לעשות וגם הוסיפו פרקי זמן של פעילות גופנית לפני שמתחיל השיעור העיוני הראשון.

בבית הספר Deerfield במדינת מסצ'וסטס הבחינו במהרה בתוצאות שינוי שעת השיעור הראשון מ7:55 ל8:30. באתר ביה"ס נכתב ש"התלמידים קיבלו ציונים גבוהים יותר, הקפידו יותר על אכילת ארוחות בוקר, ביקרו פחות במרפאה ורשמו הישגים טובים יותר באתלטיקה. המורים דיווחו כי הדיונים בשיעורים הראשונים מדי יום היו נמרצים באופן מפתיע".

עניין ביולוגי
מעבר לשינויים באורח החיים של המתבגרים, מומחים טוענים שההמלצה לדחות את שעת הפתיחה של הלימודים נובעת גם מטעמים ביולוגיים. "לבני נוער יש נטייה לעיכוב קל בשעון הביולוגי, מה שאומר שבאופן טבעי הם רוצים ללכת לישון קצת יותר מאוחר ולקום קצת יותר מאוחר בכל יום" טוען כריסטופר ווינטר, המנהל הרפואי של המרכז לשינה "מרתה ג'פרסון" בווירג'יניה. ווינטר מוסיף כי חוסר השינה של הנערים לא רק אחראי על כך שקשה להם לצאת מהמיטה ולהתארגן בבוקר, אלא גם מגביל את יכולתם לקלוט מידע בשיעורים הראשונים.

מורים מדווחים כי גם 30 דקות נוספות של שינה בבוקר משפרות את ההישגים ורמת העניין של התלמידים.

ניתן לחשוב כי 30 דקות נוספות בלבד של שינה לא באמת יעזרו לפתור את בעיית העייפות, אבל לדבריו של ווינטר: "אנשים שגוועים ברעב לא מסרבים לחצי צלחת של מזון". בנוסף, דחיית שעת ההתחלה של יום הלימודים ב15-20 דקות יכולה להעביר את המסר שבית הספר לוקח ברצינות את נושא שעות השינה של הנערים.
גם ההורים מסכימים
ע"פ סקרים חדשים שפורסמו בארה"ב, לא מעט הורים תומכים ברעיון. סקר שנערך בסוף שנת 2014 ע"י אוניברסיטת מישיגן, מראה שכחצי מהורי התלמידים שמתחילים את ביה"ס לפני 8:30 בבוקר, תומכים בשעת פתיחה מאוחרת יותר. הסקר חשף גם את הבעיות הטמונות בדחיית שעת פתיחת הלימודים: סיבוך במערכי התחבורה, שיבושים בלוחות הזמנים המשפחתיים וצמצום זמן פעילויות אחר הצהריים.

תלמידים, הורים ומורים - האם אתם תומכים ברעיון של להתחיל את יום הלימודים בשעה מאוחרת יותר? הגיבו, פרטו ונמקו בתגובות.

@ דרך Huffington Post.

# data[].attributes.attachment_link.title
תנו לנערים לישון - נקודה למחשבה לשנת הלימודים הבאה

# data[].attributes.attachment_link.description
בואו נכיר בזה, אנחנו חיים בתרבות בה רוב האנשים לא ישנים מספיק. זה נכון לא רק עבור מבוגרים, אלא גם לנערים ונערות. מקומות עבודה רבים מאפשרים לעובדיהם להגיע בשעות מאוחרות יותר משהיה נהוג בעבר, אז למה אנחנו מצפים מבני הנוער שיגיעו לבית הספר בשעות כל כך מוקדמות?

# data[].attributes.body
בכתבה מסופר על ההישגים של תלמידי ישראל במקצועות השונים לעומת מדינות ה-OECD, ומדובר שם על הקשר בין מספר שעות הלמידה בבתי הספר במדינת ישראל לבין ההצלחה של התלמידים. לדוגמה, בחטיבות הביניים בישראל, לומדים 28.7 שעות שבועיות בממוצע, שזה יותר מכל מדינה אחרת ב-OECD, וההישגים הם נמוכים משאר המדינות. במתמטיקה, ישראל נמצאת במקום ה-40, במקום ה-22 בקריאה, ובמקום ה-40 במדעים. בכתבה מראים שלעומת המדינות האחרות, הנתונים הללו נמוכים ולא טובים במיוחד. ולכן קיים קשר בין אחוזי ההצלחה של התלמידים לבין מספר שעות הלמידה שהתלמידים לומדים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
על פי דו"ח של ה-OECD מ-2014, מספר שעות הלימוד בישראל גבוה ביחס לממוצע במדינות אחרות בארגון. בעוד בישראל לומדים תלמידי החינוך היסודי וחטיבות הביניים 8,752 שעות שנתיות, הממוצע במערב עומד על 7,680. מדובר בפער של 3.3 שעות שבועיות. אבל האם שעות לימוד רבות הן מתכון להצלחה? עד כמה הן יעילות? ובכלל, האם הן מנוצלות בצורה הטובה ביותר?
למרות המספרים, המציאות בשטח מעודדת קצת פחות. מתוצאות מבחני פיז"ה הבינלאומיים מ-2012, שמתייחסים לתלמידי כיתות י' הלומדים ב-172 בתי ספר שונים בארץ, עולה כי הישגיהם בקריאה, מתמטיקה ומדעים נמוכים בממוצע מאלה של בני הנוער במדינות ה-OECD. במבחן המודפס ישראל נמצאת במקומות ה-40 במתמטיקה (ציון של 466 לעומת הממוצע 494), במקום ה-33 בקריאה (486 לעומת 496), ובמקום ה-40 במדעים (470 לעומת 501).
גם במיומנות פתרון בעיות מצבם של תלמידי ישראל לא מזהיר, והציון הממוצע היה נמוך ב-46 נקודות מהממוצע במדינות ה-OECD. גם במבחנים שנערכו ב-2009 היו הישגיהם של תלמידי ישראל בשלושת המקצועות מתחת לממוצע ה-OECD.

נתוני דו"ח ה-OECD:
לעומת זאת, במבחני טימס ופירלס הבינלאומיים שהתקיימו ב-2011 ובדקו את הידע של תלמידי כיתות ח' במדעים ומתמטיקה, ואת הידע של תלמידי כיתות ד' בשפה, ישראל הגיעה להישגים יפים מאוד, כולם מעל לממוצע ה-OECD, וההישג הבולט ביותר היה העלייה מהמקום ה-24 למקום השביעי במתמטיקה.
"כשאנחנו מקבלים את הנתונים של חלק מהמבחנים הבינלאומיים אנחנו מיד שואלים איך זה שאנחנו משקיעים יותר ומשיגים פחות", אומרת ד"ר היידי פלביאן, מרצה בתואר ראשון ושני בחינוך במכללה האקדמית אחווה. "צריך לציין שהמבחנים הבינלאומיים מותאמים בעיקר לתוכניות הלימודים באירופה ולא בישראל. אבל אם נתמקד בשעות הלימוד, אז נבין שלא חשוב כמה לומדים - אלא מה לומדים, מי מלמד ומה תהליך הכשרת המורים.

"בפינלנד למשל, בשביל להיות מורה לחינוך מיוחד צריך לעשות תואר שני. בישראל רק תואר ראשון. אנחנו אמנם המון שעות בכיתה, אבל במקביל הכיתות שלנו צפופות מאוד, מה שמקשה את תהליך הלמידה. אנחנו משקיעים הרבה שעות בחינוך כי אכפת לנו, אבל נשאלת השאלה אם אנחנו משקיעים את השעות האלה באופן הנכון, והתשובה היא לא".

וכמה שעות משקיעה ישראל במקצועות הליבה לעומת מקצועות כמו אומנות וחינוך גופני? בחינוך היסודי מוקדשים בישראל 957 שעות בשנה למקצועות נבחרים, לעומת ממוצע ה-OECD, שעומד על 794 שעות. בעוד בישראל מוקדשים בחינוך היסודי 219 שעות שנתיות לקריאה, 172 שעות למתמטיקה, ו-84 שעות למדעים, למקצועות האומנויות מוקדשות 50 שעות בלבד ולחינוך גופני 57 שעות. מהטבלה עולה כי לרוב, ישראל משקיעה יותר ממדינות ה-OECD במקצועות הליבה, אבל פחות במקצועות האומנויות והמדעים. כך למשל, בפינלנד מוקדשות 150 שעות לקריאה, 102 למתמטיקה, 67 למדעים, 84 לאומנויות ו-63 לחינוך גופני.

ד"ר פלביאן: "יש חשיבות רבה מאוד למקצועות הליבה, אבל אנחנו לא עובדים בפרופורציה הנכונה. אנחנו לא מקשיבים למחקרים שאומרים שפעילות גופנית בתחילת היום מפתחת את החשיבה וצריך לקיים אותה לפחות שעה ביום, ושיצירתיות בקרב ילדים מפתחת את החשיבה. בישראל מאמינים שחייבים ללמוד יותר מדעים ומתמטיקה כי כך התלמידים יהיו יותר חכמים, אבל הם שוכחים שהמקצועות הללו חשובים לא פחות לפיתוח המוח והחשיבה".
נשיאת מכללת סמינר הקיבוצים, פרופ' ציפי ליבמן, סבורה שהנתונים מוכיחים שכמות לא בהכרח מובילה לאיכות: "שלא יובן שאני מציעה לקצץ את שעות הלימוד, כי בלי לעשות כלום ולקצץ את שעות הלימוד התוצאה כנראה תהיה גרועה יותר. מה שכן, צריך לבדוק אם השעות האלה בכלל אפקטיביות. ראשית, האם הן מתקיימות בפועל? זה שכתוב במערכת שהמורה מלמד כך וכך שעות, זה לא בהכרח נכון. יש לבחון בהשוואה עולמית כמה המורה נעדר, כמה מורה מאחר, כמה תלמיד נעדר, כמה תלמיד מאחר. אם כל ארבעת המשתנים האלה הם גדולים יותר מה-OECD, והתחושה שלי אומרת שכן, אז הרי שהזמן שבאמת מוקדש ללמידה הוא קטן יותר.
"מעבר לזה יש הפרעות, אווירה לימודית. כולנו יודעים שבישראל התלמידים שובבים מאוד בלשון המעטה. קשה להשתלט עליהם, הם ממושמעים פחות. ויש כמובן את אפקט גודל הכיתה. כל הדברים האלה גוזלים זמן למידה".

# data[].attributes.attachment_link.title
בישראל לומדים יותר, אבל מבינים פחות

# data[].attributes.attachment_link.description
על פי דו"ח של ה-OECD מ-2014, מספר שעות הלימוד בישראל גבוה ביחס לממוצע במדינות אחרות בארגון. בעוד בישראל לומדים תלמידי החינוך היסודי וחטיבות הביניים 8,752 שעות שנתיות, הממוצע במערב עומד על 7,680. מדובר בפער של 3.3 שעות שבועיות. אבל האם שעות לימוד רבות הן מתכון להצלחה? עד כמה הן יעילות?

# data[].attributes.body
בחרנו במחאה על השעות המאוחרות שאנו- התלמידים, לומדים בהן בבית הספר. בחרנו בנושא זה ממספר סיבות. ראשית, הנושא הזה אידיאלי למה שאנו חווים כיום- אנו התלמידים במרבית ימי השבוע נשארים עד שעות מאוחרות בבית הספר, לומדים מקצועות קשים, ומאחר שאנו חווים זאת מקרוב מאוד, חשוב לנו שידעו שהמצב הזה קיים, במיוחד כשזה בא מאיתנו- התלמידים. שנית, הלמידה בשעות המאוחרות פוגע באורח החיים שלנו, מכיוון שהמוח שלנו חושב שעות רבות מדי, וגורם לנו ללחץ נפשי ואף דיכאון מהעומס שחל על גופינו. בנוסף, אם אנחנו לומדים עד שעות מאוחרות, זה משאיר את הזמן הפנוי שלנו מחוץ לתמונה ואת רוב היום שלנו מרוכז בעיקר על הלימודים. לסיכום, היה לנו חשוב לבחור בנושא זה מכיוון שזה נושא שחשוב לנו להעלות את מודעותו, כדי שמשרד החינוך ושאר גופי ההוראה יבינו עד כמה זה מפריע לנו, ולגרום להם אולי לשנות את צורת המחשבה שלהם ואת נקודת מבטם בקשר לנושא זה, כדי שיבינו שזה לא עוד נושא שאפשר לדלג עליו.

# data[].attributes.body
המצב של התלמידים בבית הספר בשעות מאוחרות הוא לא פשוט. בשעות המאוחרות בית הספר מתרוקן מתלמידים וממורים, השקט גובר והתלמידים שנשארים ללמוד בזמן שהם מרגישים בודדים, קטנים בתוך חלל גדול. התלמידים, שעדיין ילדים, מתקשים להתרכז אחרי כל כך הרבה שעות לימוד. (ואם חושבים על זה, גם למבוגרים קשה להתרכז אחרי הרבה שעות עבודה).
ישנם מבוגרים שיגידו שחלק מהתפקיד שלנו בלהיות תלמידים הוא ללמוד עד שעה מאוחרת, כי ״ככה זה״, ו״כדי להצליח במבחנים צריך ללמוד עד שעות מאוחרות״. לעומתם יהיו מבוגרים שיגידו שאנחנו רק ילדים, שלא אמורים ללמוד כל היום. שאמור להיות לנו גם זמן פנוי לעצמנו, לילדות שלנו, לפגוש חברים ולהנות מהחיים, לכן, אנחנו פה כדי להבהיר את העניין.
העניין הוא לא רק למידה עד שעה מאוחרת, בה אנחנו לא מרוכזים ולא מצליחים להקשיב למורה, אלא גם תחושת הבדידות בשעות אלו. כל האווירה- האור בחוץ שאט אט מתחיל להיעלם, רעש פתיחת הדלתות שנחלש, העייפות שהולכת וגוברת, הכל מוביל להרגשת הבדידות שמתחילה להשתלט עלינו בשעות אלו.
לכן, בחרנו לצלם את המסדרון הריק בבית הספר. להראות כמה הוא שקט, כמה אנחנו מרגישים בודדים, כשאנחנו מסתכלים עליו. התמונה של המסדרון, יחד עם ה״מם״, מעבירים את המסר בצורה חזקה יותר- מראים שתחושת הבדידות נהיית יותר נוכחת ומשמעותית בשעות המאוחרות, עד כדי כך שאנחנו רוצים לברוח החוצה במהירות.

# data[].attributes.body
בחרנו לכתוב על השעות המאוחרות שלומדים בהן בבית הספר. לנו, כתלמידים, קשה להישאר מרוכזים כשאנחנו נשארים ללמוד עד מאוחר. חלקנו מסיימים בשעה ארבע, ובשעה הזו קשה מאוד להבין על מה המורה מדברת, וזה פוגע בנו כילדים שצריכים גם זמן לעצמנו חוץ מהלימודים, ולנו כתלמידים שצריכים להבין את הנושא הנלמד בבית הספר.
בחרנו להכין את ה''מם'' הזה מכיוון שבשעות מאוחרות כולנו כבר עייפים ורוצים ללכת הביתה. לרוב גם למורה אין כבר סבלנות אלינו אז מדי פעם הוא אומר לנו שאנחנו יכולים לעשות מה שאנחנו רוצים. כמובן שאנחנו לא הולכים אם המורה אומר לנו כך, אבל רצינו להפוך את זה למשהו מצחיק שרק ב''מם'' זה יכול להתממש. ככה אנחנו מעבירים את המסר שלנו- הילד בתמונה הוא הייצוג שלנו (התלמידים), שנשאר עד שעה מאוד מאוחרת בבית הספר, וכאשר יש לו הזדמנות, כי כל כך קשה לו, הוא קם והולך הביתה.

# data[].attributes.body
המסקנה שלנו מהמילים שכתבנו היא ששירי מחאה קשורים להמון תחומים בחיים שלנו- אפילו דברים שאנחנו עושים ביום יום ושקורים סביבנו. לדוגמה- מחאות שמתרחשות כיום על המצב המדיני-פוליטי ועל יוקר המחייה, ביטוי עצמי והזכות לביטוי- שקשור עוד יותר כיום למצב הפוליטי שלנו, ודרך נוספת להביע יצירתיות ורצון לשינוי.
המילים שכתבנו: דעה אישית, ביטוי עצמי, מחאה, גזענות, דרך יצירתית לביטוי, רצון לשינוי, הפגנות וסטיקרים.

# data[].attributes.body
קו העוני: המחאה מופנת כלפי הממסד, שיצר את הסטיגמות ואת הכיתוב בעם באמצעות הקו שמתח בין האוכלוסייה הענייה והעשירה. ״כאילו אפשר למתוח קו ומתחתיו קו העוני״, ״בית שקראו לו צריף״, ״הלחם שבצבעי אפור זולים״
שירת הסטיקר: המחאה המובעת בשיר היא על המצב שהמדינה נמצאת בו ועל המצב הפוליטי- הפילוג בעם ועל המלחמה בין הימין והשמאל, המחלוקת בין חילונים לחרדים והיחסים בינינו לבין הערבים. ״השמאלת עוזר לערבים״, ״ביבי טוב ליהודים״, ״אין שלום עם ערבים״.
נקמת הילד המגמגם: השיר מדבר על ״הנקמה״ האישית של הדובר בשיר. הדובר מדבר על כך שכילד הוא גמגם, לא הצליח להוציא את המילים מהפה כי הן נתקעו מתחת ללשון. ״חלמתי אז להבריח את המילים שנארזו כסחורות גנובות במחסני הפה״. היום כשהוא בוגר והפך להיות משורר, הוא מצא את הדרך להוציא את כל המילים שהיו בו ולהפיץ לקהל רחב מאוד של אנשים, וזו המחאה שלו- ״הנקמה״. ״היום אני מדבר לזכר המילים שפעם נתקעו לי בפה.״
שיר קנייה בדיזינגוף: השיר מתאר את ניסיון ההשתלבות של בן הפרוורים בחברה התל-אביבית, ניסיון שכשל משום שהחברה מתנשאת וסגורה בפניו. הוא מנסה להיקלט באמצעות אופיו אך נכשל שוב. הוא חוזר לביתו בתחושה של כישלון אך יחד עם זאת כוח וסיפוק שהיה לו את האומץ לקום בזמן ולהודות שמקומו לא שם. ״הבתים העומדים״, ״כדי להכות שורש״, ״לחזור לפרוורים ולעברית האחרת״.

# data[].attributes.headline
ב. מהו שיר מחאה לדעתי?  תומר אריאלי

# data[].attributes.subject
ב. מהו שיר מחאה לדעתי?  תומר אריאלי

# data[].attributes.body
לפי דעתי שירת מחאה הוא שיר בו הכותב מביא את דעתו על בעיה באכלוסייה על ידי שימוש בגוף פשוט ונפוץ לשימוש תחת צורה של שיר להבאת דעתו בלכן
ומילים.
אני בחרתי בשירת הסטיקרים בגלל שבוא דעתי מובאת בצורה מופותחת וגדולה על פני שהשיר מדבר על הרבה מחאות בצורה פשוטה להבנה וקל להבנתו ששומעים את השיר.

# data[].attributes.headline
ב. מהו שיר מחאה לדעתי? שגיא מזרחי

# data[].attributes.subject
ב. מהו שיר מחאה לדעתי? שגיא מזרחי

# data[].attributes.body
שיר מחאה- כן זה הזמן להתעורר/ הדג נחש.
לדעתי שירת מחאה זו צורה נוספת בה אפשר להביע מחאה דרך כתיבה, שירה מכיוון שמחאה אפשר להביע בדרכים שונות מהסיבה שהמילים יש כוח רב להשפיע על אנשים.
לדוגמא: במחאה אחד הדברים שמניעים את
המפגינים הם שירי מחאה.
זו מוכח את הכוח הרב העצור במילים ואת יכולתם להשפיע על אנשים בדרכים רבות.
אני בחרתי את השיר הזה מכיוון שהשיר הזה מתאר את המצב כיום במדינה מתפוררת נקרעת לשתיים בין הימין לשמאל ויש גם קולות שרוצים לשקם
ולעזור אבל הם לא יכולים לעמוד בכמות השינאה ואיבה הגורמת להבנה שהם שכחו אך זה לחיות יחדיו וזה הדבר הכי נורא שיכול להיות.
הדבר  העצוב  ביותר זה שהעם מאוחד רק שיש אסונות ואבדות של חיי אדם ולא השמחות.
אולי השיר הזה נכתב מסיפור אישי המתאר את מה שקרה לם אז אבל לצערי זה המצב כיום הבית היחיד שבו היהודים יכולים להתקיים בו מתפורר נרקע השיר הזה הוא קריאת השקמה לכולם האומר שעלינו ללמוד לחיות יחד כדי לאחות את הקרע בין הימין לשמאל, בין יהודים לערבים.

# data[].attributes.attachment_link.title
הדג נחש - זמן להתעורר (קליפ רשמי)

# data[].attributes.headline
ב. מהי שירת מחאה לדעתי? עלמה שגיא

# data[].attributes.subject
ב. מהי שירת מחאה לדעתי? עלמה שגיא

# data[].attributes.body
לדעתי שירת מחאה היא עוד דרך להביע את הדעה האישית של היוצר באמצעות זמר קליט. דרך השירה אנשים מעבירים את המסר הלאה, ולעתים הם לא יודעים שמדובר במסר מחאתי ואפילו יכול להיות מנוגד לדעותיהם האישיות. לדוגמה, השיר הידוע ״על כל אלה״ שנכתב על ידי נעמי שמר, נכתב כנגד פינוי יישובי סיני, ולא הרבה יודעים את זה, וגם אלה שמתנגדים לדעה של נעמי שמר שומעים ושרים אותו.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
OldIsraeliSongs משירי ארץ ישראל הישנה והטובה

# data[].attributes.attachment_link.title
נעמי שמר - על כל אלה