# data[].attributes.attachment_link.title
Opgave - observation at urin og vandladning - 1b somatik padlet

# data[].attributes.body
Led- og muskelsansen

·      Muskel-ledsansen styrer vores krops bevægelser, og den sidder i alle muskler, sener og led. Sansen fortæller hjernen, hvilken vej kroppen vender, hvordan den bevæger sig, og hvordan kroppen er placeret i forhold til rummet og andre ting eller mennesker.

# data[].attributes.body
·      Opfanger lysbølger og omsætter dem til billeder.

o   Lys passerer først gennem linsen. Linsen tilpasser sig på baggrund af afstanden til det vi ser på. Strålerne samles og koncentreres på nethinden ved gul plet, der er der flest sansenerver, som kan opfange lys og farvenuancer. Den gule plet sender nerveimpulser til hjernen, som skaber billederne vi ser.

§  Nervus opticus (synsnerven)

Fra tappe og stave. Sendes nerveimpulser via nerveceller, som er samlet i synsnerven. Tæt på hypofysen krydser nerverne over i modsatte side af hjernen, det gør at:

·      Det, som er i venstre side af synsfeltet, bliver opfanget af øjets højre side af sansecellerne. Fra højre side i øjet fører nervebanerne gennem højre hjernehalvdel til de højre synscentre.

·      Det samme sker omvendt i højre side, som bliver opfanget af øjets venstre side.

·      Hvis der ser skade på højre side af hjernen, kan der ske blindhed i venstre side af synsfeltet.

# data[].attributes.body
·      Tungens overflade findes flere cirkelformede forhøjninger. Det er papiller, som langs siden har en række sanseceller (smagsløg). Når smagsstoffer kommer i kontakt med smagsløgene, er det sansecellerne der registrer hvilken smag det har. Salt og sødt registres på den forreste del af tungen. Den sure smag registerets langs tungens sider. Bagerst registreres den bitre smag. Umami skabes af aminosyrernes kontakt med smagsløgene. Smagssansen er tæt forbundet med syns- og lugtesansen. Derfor påvirkes vi af anretning og duft.

·      På tungen er der også sanseceller der registrer varme, kulde og følereceptorer. Det er her vi registrerer temperatur og konsistens på maden.

# data[].attributes.body
·      I det indre øre findes buegangene og forgården, som intet har at gøre med hørelsen, men med balancen. Sammen med impulser fra muskler og øjne danner cerebellum (lillehjernen) et billede af balancen i øjeblikket. Hver del har en vigtig information

# data[].attributes.body
·      Opfanger lydbølger. I mellemøret omdannes bølgerne til vibrationer og tryk, dette påvirker sanseceller i det indre øre. Sådan bliver lydbølger i omgivelserne omdannet til nerveimpulser, som føres til hjernen.

Det ydre øre

o   Yderst findes auricula (øremuslingen). Formen gør det lettere for lyd der kommer forfra og siderne at høre.

o   Via den ydre øregang (ca. 3 cm) føres lydbølgerne ind mod trommehinden. Øregangen er beklædt med hår, der er celler der producerer cerumen (ørevoks), dette indeholder stoffer som dræber mikroorganismer (bakterier). Ørevoks renser øret ved at flyde ud.

o   Membrana tympani (trommehinden) er tynd (0,1mm), buet plade som består af bindevæv. Når lydbølgerne rammer trommehinden, sker der nogle svingninger. På denne måde overføres lydbølgernes energi til knoglerne i mellemøret.

Auris media (mellemøret)

o   I trommehule, findes der 3 knogler: hammer, ambolten og stigbøjlen. De overfører vibrationerne fra trommehinden til det ovale vindue i sneglen. Hulrummet er fuld af luft, som diffunderer over i blodkarrene.

o   Nederst i trommehulen er åbningen til det eustakiske rør (tuba auditiva) som er forbundet til svælget. Tuba auditiva sikrer udligning af tryk, så der ikke opstår undertryk i mellemøret. Generelt er røret lukket, men når der gabes el. synkes åbnes det.

Auris interna (det indre øre)

o   Stigbøjlen sidder fast på det ovale vindue af sneglen (cochlea). Sneglen har tre gange med væske. Når stigbøjlen trykker på det ovale vindue, bevæger væsken i den øverste gang sig op til sneglens top

o   Øverst i sneglen føres væsken i den øverste gang ned i den nederste, og på denne måde bevæges væsken ned gennem sneglen til det runde vindue

o   under denne proces påvirker bølgerne den mellemste gang, hvor der findes ca. 20.000 sanseceller. Når bølgerne på laget af sanseceller, bøjes hårene for enden af sansecellerne en smule. På den måde udløses en nerveimpuls. Høje toner/frekvenser findes i den nederste del af sneglen, og de dybe i den øverste del. På den måde bestemmer bølgernes tryk på sansehårene, hvilke toner hjernen opfatter.

På vejen til hørecentnerene passerer impulserne gennem det limbiske system. Det er til for at redde os fra fare, ved at aktivere musklerne, inden impulserne bliver til tanke. Er der faretruende lyde, reagere vi inden vi tænker over det. Der er også det limbiske system, der sammenligner sanseindtrykkene med tidligere følelsesmæssige oplevelser. Derfor er sanseoplevelser sammenkoblet med følelser, når vi tænker over dem

# data[].attributes.body
Sansecellerne for lugt findes i den øverste del af cavitas nasi (næsehulen). Når vi trækker vejret, er der duftstoffer i luften, som klæber til slimhinden og sansecellerne i næsehulen. Når duftstoffet binder til sansecellerne, sender de en nerveimpuls til lugtcentret i den nederste del af hjernen. Her bliver sanseindtrykket sammenlignet med tidligere sanseoplevelser. Lugtesansen er den eneste sans, som direkte er en del af det limbiske system. Derfor reagerer vi meget direkte følelsesmæssigt på dufte, hvilket udnyttes i fx parfumer. Selvom lugtesansen ikke er særligt udviklet hos mennesket, så kan vi skelne mellem ca. 10.000 forskellige dufte. Duftstofferne "slider" på sansecellerne, og derfor bliver sansecellerne udskiftet næsten hver måned.

Lugtesansen har sammen med smagssansen den effekt, at den stimulerer udskillelsen af fordøjelsesenzymer. Det betyder, at enzymerne er på plads, når maden når frem til mavesækken og skal nedbrydes til monosakkarider, aminosyrer og fedtsyrer.

# data[].attributes.body
I det indre øre findes buegangene og forgården, som IKKE har betydning for hørelsen, men balancen.
Sammen med impulser fra muskler og fra øjnene danner lillehjernen (cerebellum) et samlet billede af balancen i øjeblikket. Hver del bidrager med vigtig information.

# data[].attributes.body
På overfladen af tungen findes en række cirkelformede forhøjninger.
Det er papiller, som langs siderne har en række sanseceller, som kaldes smagsløg. Når smagsstoffer kommer i kontakt med papillerne, registrerer sansecellerne, hvilken smag maden har. Mad, der er salt eller sød, registreres af papiller på den forreste del af tungen.
Langs tungens sider sidder de smagsløg, som opfatter den sure smag, og bagerst på tungen er det den bitre smag, som bliver registreret. Smagsvarianten umami skabes ved aminosyrernes kontakt med smagsløgene.

Smagssansen er tæt forbundet med synssansen og lugtesansen. Derfor påvirker anretningen af maden og duften af maden smagsoplevelsen.
På tungen er der også sanseceller med varme-, kulde- og følereceptorer. De anvendes til at kontrollere madens konsistens og temperatur.

# data[].attributes.body
De tre buegange (canales semicirculares) indeholder en række sanseceller. De består af aflange, hårlignende sanseceller, som ligger indlagt i en hinde af gelé og omgivet af lymfe. Når hovedet ændrer stilling, skvulper lymfen rundt i buegangene. Derved påvirkes sansecellerne, og de sender så impulser til lillehjernen om hovedets stilling, og om hvor hurtigt bevægelsen foregår.

* I forgården (vestibulum) er sansecellerne lidt anderledes opbygget. I geléen lige over sansecellerne findes nogle små krystaller (otolitter) af kalk. Hvis hovedet hælder til den ene side, trækker tyngdekraften i krystallerne, og derved påvirkes sansecellerne. Ved bevægelse frem, tilbage eller til siderne bliver krystallerne skubbet modsat bevægelsesretningen. Derved registrerer lillehjernen både retning og hældning.

* I bevægeapparatets muskler, sener og led findes en række receptorer, som tilsammen kaldes for muskelsansen. Receptorerne registrerer, hvilke muskler der er strakte. Derved kan lillehjernen finde frem til leddenes stilling, fx om et ben er bøjet.

* Øjnene opfatter omgivelserne, og på den måde får hjernen informationer om, hvor hovedet og kroppen befinder sig i forhold til omgivelserne. Øjnene beretter også om, hvad der er op og ned, samt hvad der snart vil ske. Derved kan hjernen både reagere på nuet, men også forebygge fx et fald ved en høj kantsten.

# data[].attributes.body
Øjets funktion er at opfatte det synlige lys og farver.
Lysstrålerne passerer først igennem linsen. Alt efter afstanden til det, vi ser på, tilpasses linsens form. Derved bliver strålerne samlet og koncentreret på nethinden ved den gule plet.
Her er der flest sanseceller, som opfanger lyset og farvenuancerne.
Fra den gule plet sendes nerveimpulser til hjernen, som skaber oplevelsen af virkeligheden.

# data[].attributes.body
Øjet - Oculus
Nærsynethed - Myopi
Langsynethed - Hypermetropi
Grå stær - Katarakt
Grøn stær - Glaukom
Alderspletter - AMD
Senehinden - Sclera
Hornhinden - Cornea
Årehinden - Choroidea
Nethinden - Retina
3 Tapper - blå, grøn og rød
Macula lutea - den gule plet på nethinden
Regnbuehinden - Iris
Linsen - Lens
Glaslegemet - Corpus vitreum
Synsnerven - Nervus Opticus
Øret - Auris
Øremuslingen - Auricula
Ørevoks - Cerumen
Trommehinden - Membrana Tympani
Sprængt trommehinde - Ruptur
Mellemøret - Auris media
Trommehulen 3 knogler - Hammeren, ambolten og stigbøjlen
Eustakiske rør - Tuba Auditiva
Det indre øre - Auris Interna
Sneglen - Cochlea
Limbiske system - følesystem
Lillehjernen - Cerebellum
De 3 buegange - Canales semicirculares
I forgården - Vestibulen
Kalkkrystaller - Otolitter

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad består immunforsvaret overordnet af

# data[].attributes.body
Som hovedregel kan man sige, at har man feber, hvis man har en temperatur på over 37,5 grader nar man er i ro.
Mere præcist deles feberen op i 3 grader:
- Subfebril (37,1-37,9 grader)
- Febril (37,9-38,4 grader)
- Højfebril (38,5-42 grader)

# data[].attributes.body
Rektalt (endetarmen) - 36,5-37,5 grader
I øret - 36,5-37,5 grader
Oralt (munden) - 36,3-37,3 grader (o,2 grad lavere end endetarmen.

# data[].attributes.body
Den normale temperatur i kroppen er ca. 37 grader. Temperaturen er lavest om morgenen (ca. 36,5 grader) og højest om aftenen (ca. 37,5 grader) Det er forskelligt fra person til person og pga. alder. f.eks. har små børn en højere temperatur end gamle mennesker.
Kroppens temperatur bliver styret fra et område i hjernen, der kaldes for det temperaturregulerende center. Kroppen fungere bedst ved en temperatur på 37 grader, og kroppen tåler ikke, at temperaturen svinger ret meget fra det normale.
Temperaturen kan måles flere steder på kroppen. Bl.a. i Øret, endetarmen og munden, temperaturen afhænger af, hvor den bliver målt.

# data[].attributes.body
Prøv at besvare de følgende spørgsmål, besvarelserne vil oftest være korte.

1.      Nævn meget kort knoglernes funktion

·       Beskytter organer

·       Hæfter muskler

·       Danner led – bevægelighed

·       Holder kroppen oprejst

·       Lager af calcium

·       Rød knoglemarv danner stamceller

2.      Nævn de to typer af knoglevæv?

·       Spongiøse væv

o   Inderste lag, mange tynde stærke tråde som krydser

·       Kompakt væv

o    Cirkulere ringe, som indkapsler og beskytter blodkar

3.      Hvad heder de tre forskellige typer af knogleceller og hvad er deres funktion?

·       Osteoblaster

o   Er de knogle opbyggede celler

§  De danner collagerne fibre og sørger for at fibre bliver dækket af fosfat og calcium krystaller. Dette gør kogler stærke og fibre gør knoglevæv fleksibel, så det er trygmodstandsdygtigt. Dette bliver der dannet mere af når vi i voksealderen.

§  Motion og træk på muskler, sikre stærke knogler og mindsker risiko for fraktur (brud)

·       Osteocytter

o   Transportere nærringstoffer. Når er osteoblasterne er opbygget bliver de lukket inde i knoglen. Her omdannes de til osteocytter, som er forbundet med hinanden og de andre blodkar. Dette gør at osteocytter kan bringe næring og calcium fra blod frem til knoglen.

o   De er med til at balancere niveau  i blod og knogle

·       Osteoklaster

o   Nedbryder knoglevæv, og osteoblaster der opbygger, på denne måde bliver knoglerne vedligeholdet. Hvis de nedbrydende celler er mere aktive, er der risiko for osteoporose (knogleskørhed) og fraktur (brud)

o   Ved hjælp af hormonet PTH fra biskjoldbruskkirtlerne stimuleres osteoblasterne til at øge aktivitet.

o   Hormonet kortisol fra binyrerne nedsættes dannelse af proteiner. På den måde mindskes den knogleopbyggende effekt og på den måde overtager osteoklasterne.

4.      Hvad forstås ved knogleopbygning og knoglenedbrydning?

·       Hormonet kortisol fra binyrerne nedsættes dannelse af proteiner. På den måde mindskes den knogleopbyggende effekt og på den måde overtager osteoklasterne.

5.      Hvilke tre forskellige knogletyper har vi?

·       Flade (skulder, hofter, kranium)

o   Beskytter indre organer mod stød udefra

·       Uregelmæssige knogler (rygsøjle, håndrodsknogler og fodrodsknogler)

o   Lille fleksibilitet mellem to knogler, sat sammen af flere som på denne måde skaber stor fleksibilitet

·       Rørknogler (overarmsknogle, lårben, fingre)

o   Stærke

o   Ofte udsat for stor tyngde

o   Hæfte for store muskler

6.      Hvor findes rød knoglemarv hos voksne?

·       Findes i flade knogler som er kraniet, bækken, ribben, samt i de øverste dele af lårbens- og overarmsknogler.

·       Hos voksne er resten af knoglerne fyldt med gul knoglemarv som er et lager af fedt.

7.      Hvad dannes i den røde knoglemarv?

·       Stamceller som producerer alle blodets celler (erytrocytter, leukocytter, trombocytter)

8.      Beskriv rygsøjlen (columna vertebralis) fig. 40.4, s. 352

·       Der er 7 halshvirvler, 12 bryst hvirvler, 5 lændehvirvler, korsbenet (består af 5 sammenvokset hvirvler) og halebenet (4 sammenvokset hvirvler). I alt er der 24 hvirvler.

o   Mellem hvirvler er der bruskgiver (disci), som virker fjedrende ved gang.

o   Knoglernes sammensætning sikre, at overkroppen kan drejes uden at belaste

9.      Hvad karakteriserer et uægte led, nævn et eksempel på et uægte led?

·       Mellem de to stykker knogle ved et uægte led findes et stykke brusk eller bindevæv.

·       Uægte led

·       Kraniets knogler - hvilket giver kraniets en fast beskyttende form

·       skambenet i bækkenet - under graviditeten blødgøres brusken, så fødslen letter kan foregå.

·       Ryghvirvlerne - hvor der findes disci. Diskus er en bruskskive med hyalinbrusk yderst og en blød kerne i centrum, som kaldes nucleus. Den bløde del nedsætter risikoen for knoglerne gnider mod hinanden, samtidig med at den virker dæmpende på trykket, fx ved gang

10.  Hvad karakteriserer et ægte led, nævn et eksempel på et ægte led?

·       Et ægte led er skabt til at være fleksibelt og dermed øge bevægeligheden, uden at det skader leddet. Det er opbygget af følgende:

·       Led kapslen – yderst er kapslen rigt bindevæv, hvilket gør den stærk

·       Led hulen – led hulen adskiller led hoved fra led skål, led hulen indeholder led væske, som består af vand og næringsstoffer, samt antistoffer fra immunforsvaret

·       led brusken – findes på både led hovedet og i led skålen. Bruskens formål er at beskytte knoglerne mod belastning. Det gør den ved at være elastisk og have en glat overflade. Der er ingen blodforsyning til brusken. Derfor er det via led væsken, at den får tilført vand og energigivende næringsstoffer

11.  Nævn eksempler på hvor vi har følgende typer af ægte led:  1) Kugleled, 2) Hængselled, 3) Dreje led og 4) Glide led (Karoline)

Kugleled

a.      Skulderleddene og  hofteleddene består af et rundt ledhoved (kugleled), som bevæger sig i en ledskål. Det giver stor bevægelighed i mange retninger

Hængselled

b.      led der tillader bevægelse i én retning fx knæled eller albueled

Drejeled

c.       Et drejeled kan lave en drejning omkring knoglens længderetning. Et eksempel på dette er i underarmen, mellem underarmsknoglerne Ulna og Radius. Disse muskler kan dreje underarmen op og ned. Det samme gør sig gældende i nakkens to øverste hvirvler. Her drejer nakken omkring nakkehvirvel C2.

Glideled

d.      Et glideled bevæger to flader mod hinanden. Det minder om to håndflader, som glider mod hinanden. Omkring disse led er der ofte stramme ledbånd, som hindre at fladerne glider for langt fra hinanden. Disse led findes i mellem tapperne i ryghvirvlerne og mellem knoglerne i fødderne.

1. I hvilket typer inddeles musklerne?

·       Glat muskulatur, der findes i blodkarrenes væg og i tave-tarm kanalens væg. Den er styret af det autonome nervesystem og ikke viljestyret.

·       Hjertemuskulaturen som er en tværstribet muskulatur, der kan lede elektriske impulser. Hjertemuskulaturen er ikke viljestyret

·       Skeletmuskulaturen som vi kan kontrollere med vores vilje

13.  Beskriv en muskelsammentrækning? (Karoline)

·       Hjernen sender vha. dopamin impulser til musklen om at trække sig sammen.

·       De enkelte muskelceller trækker sig sammen. Da de er tæt forbundet til bindevævet omkring dem, bliver styrken større, end hvis muskelcellerne var enkeltvis.

·       Når alle muskelbundterne trækker sig sammen, forkortes musklen. Musklens sener er i hver ende hæftet til forskellige knogler, og derfor vil den kortere muskel medføre, at der opstår en bevægelse.

14.  Hvad er statisk muskel arbejde?

·       Når musklerne arbejder statisk, holdes muskelfibrene spændt uden pause – f.eks. planken. Det begrænser blodgennemstrømningen og gør man bliver træt og øm i musklerne, da muskelfibrene trykker på kar og forhindrer tilførsel af f.eks. oxygen, som anvendes ved forbrændingen af glukose. Derfor bliver muskelcellerne nødt til at forbrænde glukose uden brug af oxygen, og der dannes så mælkesyre som ikke kan føres bort via karrene og ophobes. Længerevarende statisk arbejde belaster muskelcellerne, da lav ph-værdi nedsætter enzymernes funktion i stofskiftet.

15.  Hvad er dynamisk muskel arbejde?

Dynamisk muskelarbejde er derimod sundhedsfremmende, det skaber en bedre cirkulation af næringsstoffer og oxygen. Samtidig skaber musklerne et varieret træk på knoglerne, hvilket stimulerer osteoblasterne flere steder

# data[].attributes.body
Knogler i kraniet - Cranium
Knogler i bækkenet - Pelvis
Ribbenene - Costae
Rygsøjle - Columna vertebralis
Mellem hvivlerne i rygsøjlen - Disci
Discus er et bruskskive med hyalinbrusk yderst og en blød kerne i centrum, som kaldes nucleus.
Nucleus er presset bagud ved en discusprolaps.
Overarmsknogle - Humerus
Lårbenet - Femur
Skambenet - Symfysen
Ledbånd - Ligamenter
Knoglehinde - Periost
Ledbrusken - Hyalinbrusk
Bindevævslag - Fascial
Skulderbladet - Scapula
Spoleben - Radius
Lillehjernen - Cerebelium
Åreforkalkning - Aterosklerose
Mælkesyre - Laktat
MR-skanning - Magnetisk resonansskanning
Knoglebrud - Frakturer
Stress fraktur - Mindre revne i knoglen
Udisloceret fraktur - Går igennem knoglen, men ingen forskydning mellem stykkerne
Disloceret fraktur - Brud hvor knoglestykkerne er forskudt i forhold til hinanden
Komminut fraktur - Flere brud, og dermed flere stykker knogler, som er adskilt
Lukket fraktur - Findes inde i kroppen, huden er hel.
Åben fraktur - Knoglerne stikker ud af huden, stor risiko for infektion
Albuebenet - Ulna
Blodansamling - Hæmatom
Knoglevæv som dannes efter fraktur - Callus
Afkalkede knogler - Osteoporose
Hævelser - Ødem
Kompressionsfraktur - Mindre sammenfald af en knogle f.eks. rygsøjlen
Reponering - Føre noget tilbage på plads, knoglestykker skal passe sammen igen
Fiksering - En måde at immobilisere leddene på. at gøre dem ubevægelige
Osteosyntese - Knoglestykker føres sammen ved operation
Hoftenær fraktur - Collum femoris fraktur
Ledhovedet - Caput femoris
Lårbenshalsen fraktur- Pertrokantær fraktur
Lårbens fraktur - Subtrokantær fraktur
Hovedet - Caput
DVT - Dyb venetrombose

# data[].attributes.body
Nyrerne - Renes
Maveregion - Abdomen
Nyrearterien - Arteria renalis
Nyrevenen - Vena renalis
Urinleder - Ureter
Urinblære - Vesica urinaria
Nyrekanal - Tubulus
Karnøgle - Glomerulus
Nefron - Består af en tilførende arterie
Arterioler - Tynde blodkar, findes mellem arterierne og kapillærerne
Venoler - Tynde blodkar, findes mellem kapillærene og venerne
Bowmans kapsel - Samlepunkt for kapillærnet også kaldet karnøgle
Urin - Diuresen
Dehydrering - Lav væskemængde
Overhydreret - Stor væskemængde
Diuresen - Er urinmængden gennem et tidsrum. Oftest er det døgndiuresen der måles (døgnurin)
Filtration - Hvor der sker en delvis tilfældig udskillelse af ioner og små molekyler fra karnøgler og Bowmans kapsel
Reabsoption - Hvor nyttige molekyler og ioner transporteres tilbage til nyrekanal og kapillær
Sekretion - Hvor affaldsstoffer transporteres fra kapillær til nyrekanal
Præurin - Er den væske der skabes i nyrekanalen. Den bliver koncentreret mere og mere på sin vej frem mod og gennem samlerørene
Urinstof - Karbamid
Væsketryk - Hydrostatisk tryk
Kolloidosmotisk tryk - Er det osmotiske tryk, som plasmaproteinerne i blodet skaber
Kapseltryk - Er trykket fra bowmanns kapsel mod karnøglet
Filtrationstrykket - Er det tryk, som resulterer i at præurinen kommer videre ned i nyrekanalen (tubulis)
Anuri - Når produktionen af urin er stoppet. Tilstanden kaldes shocknyre
Forstoppelse - Obstiperede
Renin - Er et enzym
Nyrebækkenet - Pelvis Renalis
Urinlederen - Ureter
Urinblæren - Vesica urinaria
Miktion - Tømning af urinblæren/ vandladning
Palperne - føleren i en overfyldt blære
Urinrøret - Uretha
UVI - Urinvejsinfektion
Hæmaturi - Er hele røde blodlegemer i urinen
Hæmaturi Makroskopisk - Synlig blod i urin
Hæmaturi Mikroskopisk - Ikke synlig blod, men påvist på urinstix
Hæmoglobinuri - Er hæmoglobin i urinen
Glukosuri - Er glukose i urinen
Kætonuri - Er ketonstoffer i urinen
Proteinnuri - Er plasmaproteiner f.eks. albumin i urinen
Urinstof - Karbamid
Blærebetændelse - Cystitis (nedre uvi)
Nyrebækkenbetændelse - Pyelonephritis (øvre uvi)
Urininkontinens - Ufrivillig vandladning
Dysuri - Smerter/svie ved vandladning
Nykturi - Natlig vandladning
Obliguri - Nedsat urinproduktion
Pollakisuri - Hyppig vandladning
Polyuri - Øget urinproduktion
Pyuri - Pus i urinen, ses som grumset og uklart
Indgift - Er den væske som borgeren drikker
Udgift - Er den mængde urin som borgeren udskiller
Drænage - Afløb
Urinretention - Er mangelfuld blæretømning
Anæmi - Blodmangel

# data[].attributes.headline
Øjet består af et øjenæble, som er ca. 2,5 cm i diameter og består af 3 lag.

# data[].attributes.subject
Øjet består af et øjenæble, som er ca. 2,5 cm i diameter og består af 3 lag.

# data[].attributes.body
* Sclera (senehinden) består af bindevæv. På det meste af øjet er senehinden hvid, men foran linsen er hinden gennemsigtig og kaldes her for hornhinden (cornea).

* Choroidea (årehinden) indeholder arterioler, kapillærer og venoler, som samlet sikrer, at der kommer oxygen og næringsstoffer ud til cellerne i øjet, og at kuldioxid og affaldsstoffer bliver ført væk fra cellerne.

* Retina (nethinden) indeholder de sanseceller, som opfatter lys og farver. De sanseceller, der bruges i mørke, kaldes for stave. Der skal meget lidt lys til for at aktivere dem. Stavene opfatter ikke farver, og derfor består natsyn af grå nuancer. Tappene er sanseceller, der opfatter farver, men de kræver meget lys for at kunne fungere. Der findes tre former for tappe: blå, grønne og røde. Tilsammen danner de den farveskala, vi ser. Tappene er koncentreret omkring den gule plet (macula lutea).

* Iris' (regnbuehindens) funktion er at kontrollere, hvor meget lys der kommer ind i øjet gennem pupillen. Er der meget lys, trækker musklerne i iris sig sammen, så pupillen får en lille diameter, og kun lidt lys kommer ind i øjet. Er der næsten intet lys, bliver pupillen stor, da musklerne afslappes.

* Lens (linsen) er hæftet fast til årehinden og en muskel med nogle tråde. Det gør, at linsens form kan ændres. Når øjet skal se noget langt væk, afslappes musklen, så linsen bliver tilpasset stråler, der kommer fra genstande længere væk. Når øjet derimod skal se noget tæt på, trækker musklen sig sammen, og linsen bliver bredere. Det, at linsen tilpasser sig efter afstanden til genstanden, kaldes for akkommodation. Linsen bliver forsynet med kammervæske, O2 og næringsstoffer fra kar ved strålelegemet. Ikke langt derfra bliver væske og affaldsstoffer fjernet via små kanaler (se om grøn stær i Sygdomme i sanserne).

* Corpus vitreum (glaslegemet) fylder hele øjets midte. Den gennemsigtige gelé fastholder øjets form. Med alderen ændres glaslegemets konsistens, så der gradvist bliver mere vand i det. Det øger risikoen for, at der opstår nethindeløsning.

# data[].attributes.body
Endokrine kirtler - afgiver deres hormoner direkte til blodet
Lille kirtel i den nederste del af hjernen- Hypofysen
ADH - Antidiuretisk hormon
Oxytocin - Stimulere livmoderen til at trække sig sammen
Prolaktin - Stimulerer brysternes kirtler til at danne mælkekirtelvæv under graviditet
TSH - Thyroidea stimulerende hormon, stimulere skjoldbruskkirtlen til at danne hormonerne T3 og T4, som øger stofskiftet i cellerne.
ACTH - Adrenokortikotropt hormon, stimulerer binyrebarken til at producere mere af hormonet kortisol
Somatotropin - Væksthormon stimulerer vævet i knogler, brusk, muskler og bindevæv.
Skjoldbruskkirtlen - Gl. Thyroidea
Stofteskiftehormoner - T3 og T4
Calcitonin - hormon, udskilles fra skjoldbruskkirtlen og er med til at regulere calciumbalancen.
Biskjoldbruskkirtlen - Gll. Parathyroideae
Bugspytkirtlen - Pancreas
Binyrene - Gll. Suprarenales
Binyrebarken - Cortex
Binyremarven - Medulla
Knogleskørhed - Osteoporose

# data[].attributes.body
Opgave

·       Formålet er, at eleverne skal reflektere over, hvorledes hhv. forstørret prostata og celleforandringer i livmoderhalsen opstår.

·       I er 6 grupper (3 grupper om Julie og 3 grupper om Karl)

·       Når grupperne har fordybet sig i casen og opgaverne, skal en Karl-gruppe og en juliegruppe finde sammen og præsentere, spørge ind til, og debattere hinanden cases.

·       Søg viden i kap. 49, i SOM BOG, og Statens Serum Institut www.ssi.dk (søg på HPV)

Julie Case

Julie Andersen (49 år) er gift med Kim, og de har to døtre på hhv. 18 og 16 år. Julie uddannede sig til sygehjælper, men da døtrene var begyndt i skole, blev hun opskole til social. Og sundhedsassistent. Julie fik job på gynækologisk afdeling hvor hun ofte hjalp kvinder til at mestre alvorlige cancersygdomme, fx livmoderhalskræft (cervixcancer). Julie havde indimellem haft let blødning ved samleje og de var lidt udflåd som lugtede anderledes. Derfor gik hun til lægen, om foretog en SMEAR-test. Svaret var et chok for Julie de fik konstateret celleforandringer (cancer in situ) fra livmoderhalsen. Hun fandt det paradoksalt, at hun til daglig havde overskud i forhold til patienterne, men nu selv stod stille i tankerne. Heldigvis var hendes kollegaer meget behjælpelige med råd og vejledning. Efter en keglesnitsoperation blev Julie erklæret rask

·       Hvad står der i casen om Julies kønsorganer?

o   Blod ved samleje, celleforandring (cancer)

·       Hvad er normalt og hvad er unormalt?

o   Unormalt - Anderledes lugt af udflåd

o   Normalt – let blødning ved samleje

·       Hvad kan forårsage celleforandringer i livmoderhalsen?

o   Via seksuel kontakt bliver HPV overført til livmoderhalsen. HPV angriber cellerne og der opstår en kortvarig infektion. Hvis det udvikler sig til en kronisk infektion, sker der celleforandring (forstadie til cancer)

·       Hvordan kan man forebygge celleforandringer hos unge?

o   Vaccine mindsker risiko. Beskyttelse mod kønssygdom. SMEAR undersøgelse.

Karl Case

Karl er 79 år og lever et stille liv i sit hus. Han klarer selv sin rengøring, men får bragt mad fra den kommunale ordning. Gennem de sidste frem år har han haft tiltagende besvær med at lade vandet. Selv om blæren er fyldt, og han presser, kommer der kunne lidt urin ud i en slap stråle. Det sker flere gange om dagen og natten. Desuden har Karls haft flere urinvejsinfektioner, som han er blevet behandlet for med penicillin eller sulfametizol. Lægen siger, at årsdagen er forstørret prostata (Hypertrophia Prostate), og han har talt om en TUR-P-operation. Men det er Karls ikke så begejstret for, da operationen evt. kan medføre inkontinens. Lægerne henviser til, at der også er mulighed for at få foretaget en TUMT.

Snak om følgende

·       Hvad står der i casen om Karls kønsorganer?

·       Hvad er normalt og hvad er unormalt hos Karl?

o   Unormalt - Besvær med at lade vandet, urinvejsinfektion,

o   Normalt - forstørret prostata

·       Hvilke symptomer på forstørret prostata (Hypertrophia Prostatae) har Karls?

o   Besvær med at lade vandet, urinvejsinfektion, slap stråle

·       Hvad kan årsagen være til forstørret prostata (Hypertrophia Prostatae) være hos Karl?

o   Alm aldring

·       Hvordan rammer de to former for antibiotika bakterierne?

o   Penicillin - Under påvirkning af penicillin vil bakterier i vækstfasen få stadigt svagere cellevæg. De kan ikke dele sig, men svulmer op pga. det høje osmotiske tryk inde i cellen, og til sidst sprænges de og dør

o   Sulfametizol - Virker ved at hæmme dannelsen af folsyre, som er nødvendig for bakteriernes vækst.

·       Hvad er forskellen på TUR-P og TUMT?

o   TUR-P er en kikkertundersøgelse

o   TUMT er varmebehandling.

Varmebehandling er en ambulant behandling for forstørret prostata.
Ved hjælp af mikrobølger opvarmes prostata til 55-60 grader. Varmen nedbryder vævet i den del af prostatakirtlen, som omslutter urinrøret, og der bliver bedre passage gennem urinrøret. Behandlingen varer mellem ½- 1 time. Der lægges lokalbedøvelse i prostata umiddelbart før behandlingen

# data[].attributes.body
Mandens kønsorganer - Organa genitalia masculina
Tissemand - Penis
Penishovedet - Glans Penis
Pungen - Scrotum
Testiklerne - Testes
Sædceller - Spermatozoerne
Bitekstiklerne - Epididydimis
Rejsning - Erektion
Blærehalskirtlen - Prostata
Sædafgang - Ejakulation
Androgener - fælles betegnelse for de mandlige hormoner
Testosteron - Hormon

# data[].attributes.body
Kvindens kønsorganer(udvendige) - Organa genitalia feminima
Kvindens kønsorganer(indvendige) - Organa interna feminima
Æggestokkene - Ovarierne
Æggelederne - Tubae uterinae/ Salpinges
Infektion i æggelederne - Salpingitis
Livmoderen - Uterus
Livmoder hulrum - Cavitas Uteri
Livmoderhalsen - Cervix Uteri
Øvre del af livmoder - Fundus
Midterste del af livmoder - Corpus
Livmoderåbningen - Portio uteri
Skeden - Vagina
Store kønslæber - Labia Majora
Små kønslæber - Labia Minora
Gule legeme - Corpus Luteum
Hvide legeme - Corpus Albicans
Moderkage - Placenta
Østogener - Hormoner
Progesteron - Gestagener (hormon)
FSH - Follikelstimulerende hormon
LH -  Luteiniserende hormon
Overgangsalder - Klimakteriet

# data[].attributes.attachment_caption
Figur 35.4. Sanseindtrykkene passerer både gennem det limbiske system og thalamus, inden de når frem til billeddannelsen i synscentret. Derfor er der altid knyt

# data[].attributes.body
Fra tappe og stave sendes nerveimpulser via nerveceller, som samles i synsnerven. Tæt ved hypofysen krydser nerverne over til den modsatte side af hjernen, hvilket giver følgende resultat:
* Det, som er i venstre side af synsfeltet, bliver opfanget af sanseceller i øjnenes højre side (røde linjer Billedet). Fra højre side i øjnene fører nervebanerne gennem højre hjernehalvdel til det højre synscenter.
* Hvis der opstår en skade i højre side af hjernen, kan det medføre, at patienten ikke kan se venstre side af synsfeltet.

* Det, som er i højre side af synsfeltet, bliver opfanget af sanseceller i øjnenes venstre side (blå linjer, billedet). Fra venstre side i øjnene fører nervebanerne gennem venstre hjernehalvdel til det venstre synscenter.
* Hvis der opstår en skade i venstre side af hjernen, kan det medføre, at patienten ikke kan se højre side af synsfeltet.

# data[].attributes.body
Mål pulsen manuelt (vejledning s. 315)

·      Hvor ligger arterierne tæt på huden, hvor pulsen kan måles?

o   Der er flere steder på kroppen hvor der kan måles puls. Det mest alm. Er håndleddet (Arteria Radialis) derudover kan den måles på tindingen i hovedet(temporalis), Halspulsåren (carotis communis), Albueleddet (Brachialis), Lysken (Femoralis), håndleddet (Radialis), indersiden af knæmusklen (Poplitea) og siden af anklen (Dorsalis pedis)

·      Hvad er en normal hvilepuls?

•       50-100 (fleste har den puls mellem 56-68)

·      Hvad er den faglige betegnelse for en forhøjet puls og en lav puls?

•       Takykardi (høj)

•       Bradykardi (lav)

1.     Beskriv hvad TOKS er.

·      Tidlig opsporing af kritisk sygdom

2.     Beskriv hvad TOBS er.

·      Tidlig opsporing af begyndende sygdom

3.     Hvad er det systoliske blodtryk?

·      Et systoliske blodtryk er det tryk blodet udøver på hjertes indre karvæg, når hjertet trækker sig sammen og pumper blod ud til kroppen. (Det blod der pumpes ud af hjertet)

4.     Hvad er det diastoliske blodtryk?

·      Perioder med afslapninger (hvor blodet kommer ind i hjertet)

5.     Hvad er værdierne for et lavt – et normalt –et forhøjet blodtryk?

o   Lavt: systolisk: Under 100 mm Hg – diastolisk: under 60 mm Hg

o   Normalt: systolisk Under 140 mm Hg - diastolisk: under 90 mm Hg

o   Forhøjet:

§  Let: Systolisk 140-159 mm Hg – Diastolisk 90-99 mm Hg

§  Moderat: Systolisk 160-179 mm Hg - Diastolisk 100-109 mm Hg

§  Svær: Systolisk over 180 mm Hg – Diastolisk over 110 mm Hg

6.     Hvad betyder ”White coat syndromet” og hvilken betydning har det for blodtrykket?

·      Blodtrykket er forhøjet, når det måles af læge eller ved indlæggelse, men normalt når det måles i hjemmet i vante omgivelser.

7.     Hvad kan være fejlkilderne ved anvendelse af et elektronisk blodtryksapparat?

·      Hvis hjerterytmen er meget uregelmæssig, eller kvaliteten af apparatet ikke er i orden.

8.     Hvad kan være fejlkilderne ved måling af et manuelt blodtryk?

·      Størrelsen på blodtryksmanchetten.

·       Utætheder i manchet og slanger.

·      Vejrtrækningen kan ændre blodtrykket væsentligt, hvorfor man ikke bør have en samtale med borger under målingen.

·      Konsultationsblodtryk ( white coat hypertension) hvis borger er stresset, smerteforpinet, ængstelige og opkørte.

·      Må ikke ryge 30 min. Før målingen.

# data[].attributes.body
Tindingen - Temporalis
Halspulsåren - Carotis Communis
Albueleddet - Brachialis
Lysken - Femoralis
Håndleddet - Radialis
Siden af knæmusklen - Poplitea
Anklen - Dorsalis Pedis

# data[].attributes.body
Overhuden - Epidermis
Mellemhuden/læderhud - Dermis
Underhuden - Subcutis

# data[].attributes.body
- Beskytte mod skader
- Beskytte mod mikroorganismer
- Hindre væsketab
- Temperaturregulering
- Danne D-vitamin ved hjælp af solen
- Depot organ (for vand og fedt)
- Give kroppen bevægelsesfrihed

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at vide som social og sundhedsassistent, da vi skal vide hvad vi skal gøre, og kan gøre.

* Når vi injektere, hvordan vi skal stikke, og hvad vi risikere at ramme.
* Hvad vi skal gøre ved eks. brandsår - huske på at give borgeren godt med væske, da de kan dehydrere ved store brandsår
* At kunne pleje borgeren korrekt, for at hindre tryksår eller begyndende tryksår, og når der er tryksår.
* At kunne hindre at borgeren får eksem mm.

# data[].attributes.body
- Dækker hele kroppens overflade (op til 2 m2)
- Består af døde celler, som ligger ovenpå hinanden som mursten, og som danner et hårdt lag som kan modstå slid
- Cellerne indeholder keratin, det gør dem hårde og forhornede
- Cellerne afstødes kontinuerligt (fornyes ca. hver 4 uge.)
- Jo tættere cellerne kommer mod overfladen, des mindre næring og oxygen er der i cellerne.
- Mellem cellerne er der proteiner, som holder sammen på cellerne og giver huden dens elasticitet og mindsker risikoen for revner og sprækker.
- Overhuden er vandafvisende, men fedtopløselige stoffer kan passere pga. fedtstoffer mellem cellerne, dette udnyttes f.eks ved medicinplaster.
- Epidermis indeholder ingen blodkar
- Modtager næring fra vævsvæsken. som presses op fra underliggende lag.
- Beskytter mod infektioner (Fagocyt-celler) og udtørring
- Melanin er et farvestof der findes i nogle celler i overhuden (kaldes også pigment) Antallet af disse celler, samt mængden af sol, bestemmer hudfarven.
- Neglene dannes ud fra epidermis, i negleroden deler cellerne sig og skubber de foranliggende celler fremad. Jo længere væk de kommer, des hårdere bliver de.

# data[].attributes.body
Her sker der meget, og hudlaget er generelt stærkt og elastisk.
- Indeholder bla. Proteinfibre (90%) Elastiske fibre (5%) og Vand (5%) og et veludviklet net af blodkar.

Hårsækkende
- Er en forlængelse af epidermis ned i dermis
- I bunden af hårsækkene deler cellerne sig, og danner derfra håret.
- Cellerne i håret indeholder farvestoffer.
- Længst væk fra hårsækken er cellerne døde og består af keratin.

Sanseceller
- Sidder tættest ved hårsækkene
- Sansecellerne registrere berøring, varme/kulde og smerte.
- Sanseindtrykkene har indflydelse på oplevelsen af vores adfærd. bla. valg af tøj, påpasselighed ved aktiviteter og sensualitet.

Taglkirtler
- Sidder øverst i hårsækken
- Tegl er fedtsyrer, som gør epidermis vandafvisende og smidig.
- Fedtsyrerne har en PH <6 som hæmmer bakteriers vækst.

Svedkirtler
- Er forlængede rør, som går fra epidermis ned i dermis
- Nederste del er forbundet med kapilærerne
- Kapilærerne udskiller vand og salt
- Formålet med at svede er at sænke kroppens temperatur. Når den varme væske føres op til hudens overflade og fordamper tabes der energi og kropstemperaturen falder. Sved er "sur" og hæmmer derfor også bakterievækst.

Kuldereceptorer
- Stort repræsenteret (Alarmberedskab: kulde er farligt for kroppen)

Varmereceptorer
- Udgør 20% af temperaturreceptorerne
- Er med til at regulere stofskiftet og de ydre blodkars volumen

Smertereceptorer
- Sender besked til hjernen
- Ved opstået smerte, sendes der først besked til musklen, som da kan reagere og derefter sende videre besked til hjernen, hvor den bevidste tanke opstår

Trykreceptor
- De øverste lag presses sammen. Det skaber et signal til hjernen, som medfører at vi flytter kroppen, så trykket forsvinder.
- Ved neuropati sendes der ikke signal til hjernen og dermed opstår der risiko for tryksår

Berøringsreceptorer
- Findes overalt på huden, men flest på fingerspidser, læber og kønsorganer.

# data[].attributes.body
- Indeholder færre proteinfibre og elastiske fibre end i dermis
- Lagets formål er at lagre vand og fedt. Kroppen henter vand herfra ved væskemangel.
- Er stødpude (beskytter knoglerne)
- Holder på kropsvarmen
- Er ernæringsreserve
- Kan ved sygdomme udvikle ødemer

# data[].attributes.body
Huden kan "føle"

- Tryk
- Stik
- Berøring
- Smerte
- Varme
- Kulde

Huden er også vores kommunikations organ

# data[].attributes.body
1.      Hvad er blodets funktion?

·       At transportere næringsstoffer, ilt og affaldsstoffer rundt/ud i kroppen

2.      Hvor i kroppen cirkulerer blodet?

·       Arterier (rød)og vener (blå)

3.      Hvad består blodet af?

·       Består af celler og plasma (90% vand og 10% tørstof)

4.      Hvilke tre former for celler findes der i blodet?

·       Erytrocytter (røde blodlegemer), leucoytter (hvide blodlegemer), trombocytter (blodplader)

5.      Hvilket funktion har hver af de tre celler?

·       Ery: transpotere ilt til cellerne og regulere syre/base balancen

·       Leo: Bekæmper infektioner og igangsætter betændelsestilstande)

·       Trombo: lukker huller på blodkar og bidrager til blodets størkning i et sår

6.      Hvor dannes blodets celler?

·       Knoglemarven

7.      Hvad er plasma?

·       90% vand

·       10% tørstof - 9% organisk stof, plasmaproteiner (kolloider) stof der transporteres, albumin, globulin, fibrinogen, lipoprotein, nærringstoffer, affaldsstoffer, hormoner, organiske syre, glukose, aminosyrer, bilirubin, urinstof, kreatinin.  1% uorganiskstof, salte h+, ca++, na+, k+, cl-, po₄ ³⁻, uorganiske syrer/base hco₃⁻, H₂CO₃

8.      Hvilken funktion har plasma?

·       Plasmaet transporterer hormoner og nærringstoffer rundt til cellerne.

# data[].attributes.body
1. Hvad er hormoner?

·       Hypofysen udskiller hormoner, hormoner igangsætter processer ved at binde sig til receptorer på cellernes overflade.

1. Hvad forstås ved en endokrin kirtel?

·       Er en kirtel der udgiver hormon direkte til blodet

1. Hvad forstås ved eksokrine kirtler?

·       Er kirtler der afgiver hormoner direkte til slimhinder el. huden

1. Forklar hypofysens beliggenhed og dens overordnede funktion

·       Hypofysen er en lille kirtel i den nederste del af hjernen. Dens produktion af hormoner er så vigtige for kroppen, at den ligger godt beskyttet i sit eget lille hulrum i kraniet.

1. Hvordan reguleres hypofysens produktion af hormoner?

·       Frigivelsen af hormoner fra forlappen i hypofysen kontrolleres af hypothalamus, som befinder sig lige over hypofysen Et netværk af små blodårer knytter hypofysen til hypotalamus. Forlappen i hypofysen er i direkte kontakt med andre områder af hjernen via hypotalamus. På denne måde kobles nervesystemet og hormonsystemet i kroppen tæt sammen.

1. Nævn hypofysebaglappens hormoner

·       ADH

·       Oxytocin

1. Hvilken virkning har ADH (antidiuretisk hormon)?

·       ADH´s sikrer, at ca. 36 liter vand hvert døgn bliver trukket fra nyrekanalen og samlerør til kapillærene. ADH´s virkning består i at vi ikke dehydrere, det bevirker at vi tisser mindre. Desuden sikre ADH en øget optagelse af vand fra fæces (afføring) i tyktarmen (colon)

1. Nævn hypofyseforlappens hormoner

·       FSH og LH (stimulere kønskirtler)

·       Prolaktin (stimulere brystkirtler til at danne mælkekirtelvæv)

·       TSH (stimulere skjoldbruskkirtlen til at danne hormoner T3 og T₄, som øger stofskiftet i cellerne)

·       ACTH (stimulere binyrebarken til at producere mere kortisol)

·       Vækst hormon

1. Hvilken virkning har TSH?

·       TSH stimulere vores skjoldbruskkirtel til at danne hormonerne T3 og T4, som øger stofskiftet i cellerne.

1. Hvilken virkning har ACTH?

·       Stimulere binyrebarks produktion af kortisol (regulerer en stor del af kroppens metabolisme, i form af fedt-lagring, muskelopbygning og -nedbrydning og regulering af blodsukker. Kortisol kan også bruges til at behandle inflammatoriske tilstande såsom psoriasis eller led- og muskelsmerter, da det har en stærk antiinflammatorisk effekt)

1. Hvilken virkning har Somatotropin?

·       Det stimulerer vævet i knogler, brusk, muskler og bindevæv til at øge celledelingen og danne flere proteiner

Gl. Thyroidea (Skjoldbruskkirtlen):

Forklar kort fig. 37.3 s. 830, hvad er formålet med denne mekanisme?

Hypothalamus styre hvor mange hormoner at skjoldbruskkirtlen skal sende ud i blodet. Ved varme, afslapning og for stor en koncentration af T3 og T4 bliver der sendt mindre hormoner ud. Ved kulde, bevægelse, stress og feber bliver der sendt flere hormoner ud.

Gll. Parathyroidea (biskjoldbruskkirtlerne):

·       Hvad er formålet med PTH og hvordan virker det i kroppen?

·       PTH sikre at der er tilpas med CA++ i blodet.

Fra hvilken kirtel udskilles hormonet Calcitonin og hvad er dets virkning og funktion?

·       Det bliver udskilt fra skjoldbruskkirtlen, den er med til at regulere CA++ i blodet. Calcitonin sikre at der ikke bliver for meget CA++

Pancreas (bugspytkirtlen):

Tegn en planche der illustrerer pancreas funktion med hensyn til hormonerne Insulin og Glucagon

Gll. Suprarenales (binyrerne):

Tegn en planche der illustrerer binyrernes funktion med hensyn til hormonerne: Kortisol, Aldosteron og Adrenalin

# data[].attributes.body
1.      Beskriv kort de øvre luftvejes anatomisk?

·       Næsehulen – hvor luften bliver opvarmet, fugtet og renset for støv.

·       Svælget – hvor både luft og fødevarer passerer.

2.      Beskriv kort de nedre luftveje anatomisk?

·       Struben – hvor stemmelæberne er med til at forme lyd og tale.

·       Luftrøret – som har en slimhinde som opfanger mikroorganismer og støv.

·       Bronkierne – som er de største transportveje af luft i lungerne.

·       Bronkiolerne – som er forgreninger ud fra bronkierne.

·       Alveoler – lungeblære som er meget elastiske, og udvides ved hver indånding.

3.      Hvor sidder strubelåget (epiglottis) og hvilken funktion har det?

·       Når vi indtager mad og drikke, lukker strubelåget i, for at mad og væsken ikke ryger ned i luftrøret. Derfor er det bedst ikke at tale med mad i munden.

·       Når vi trækker vejret ind, åbnes strubelåget

4.      Beskriv luftens passage fra de øvre til de nedre luftveje – og beskriv kort hvad der sker undervejs i henholdsvis øvre og nedre luftveje?

·       Øvre

o   Næsehulen (Cavitas Nasi)

§  2 rum som er skilt af septum nasi (væggen).

§  På hulrummenes sider næsemuslinger. Det er en ujævn, forstørret overflade, som er beklædt med slimhinder. Muslingens funktion er at fugte og opvarme luften, for at beskytte de nedre luftveje. Derudover opfanger de mikroorganismer, støv og insekter ved inspiration (indånding) så de ikke kommer ned i nedre luftveje, dette gør fimrehårene også. I næsehulen findes lugtesansen

o   Svælget (Pharynx)

§  Er beklædt med slimhinder med cilier (fimrehår), deres funktion er at slæbe mikroorganismer og støv med ned i spiserøret (oesophapos), for at de kan slås ihjel i fordøjelseskanalen (mavesækken, HCl). Det er opdelt i 3

·       Næsesvælg

o   Modtager varm og fugtig luft fra næsehulen

·       Mundsvælg

o   Både luft og mad der passere. Maden er grov i overfladen, og kan indeholde bakterier. Derfor er mund og strube - svælget slidstærkt og tykt (Yderste lag)

·       Strubesvælg

o   Området lige over strubelåget, og den øverste del af spiserøret. Når luft kommer ned i struben, er oesophapos (spiserøret)klappet sammen, og strubelåget epiglottis (strubelåg) åbent.

·       Nedre

o   Strube (Larynx)

§  6 cm lang. Når vi synker mad, lukker strubelåget nedad. Samtidigt luftes en række muskler strubehovedet opad, sådan lukkes der ned mod luftrøret.

§  Udenfor strubehovedet (skjoldbrusken) findes skjoldbruskkirtlen, som er vigtig for stofskiftereguleringen.

§  Her findes stemmebåndene, ved udånding passeres stemmebåndene. Når de strammes opstår der sving i luften, og på den måde skabes lyd. Jo strammer et stemmebånd, jo højere toner. Desto slappere, jo lavere/dybere

§  Host og nys startes ved stor inspiration af luft. I starten af eksspirationen lukkes stemmebåndene, som øger trykket i lungerne. Når båndet åbnes, er der så meget kræft på luften der kommer ud, at slim og fremmedlegemer bliver blæst ud 160km/t

o   Luftrør (Trachea) består af 3 lag,

§  yderst findes i alt 20 hesteskosformet bruskstykker, de beskytter mod stød på for forsiden af halsen. Manglende brusk på bagsiden skaber større fleksibilitet, så spiserøret kan udvide sig.

§  Mellemste lag, består af bindevæv og glatmuskulatur.  Det er hæftet til brusk, som gør at luftrøret ikke klapper sammen og altid bevare en vis størrelse.

§  Inderste lag findes en slimhinde med celler, som enten producerer enten slim (mucus) eller som har fimrehår (cilier). Støv og mikroorganismer fanges til slimen, hvorefter cilierne vifter slimen op mod svælget og videre til spiserøret. Hvis cilierne ikke virkede, forbliver mikroorganismerne nede i luftvejen, hvor de skaber infektion.

o   Hovedbronkier er grenen

§  Inde i lungen forgrener hovedbronkierne sig i mindre og mindre bronkier

o   Bronkier er kæppen

§   der igen forgrener sig ud i bronkiolerne

o   Bronkioler er kvisten

§  som ikke er beklædt med slimhinder bruskstykker indeni. Her findes der ikke cilier, som vifter slim opad, men der er makrofager, som nedbryder mikroorganismer

o   Alveolesæk er knoppen på kvisten

§  Til slut findes alveolesækkene, de består af mange alveoler (små udposninger på alveolesækken, her iltes blodet)

§  Der findes mere end 100.000.000 alveoler i lungerne, som er på størrelse med et punktum. Med den runde form udgør de en overflade på 80-100 M², det har betydning for den diffusion der sker mellem lungerne og blodet.

§  Rundt om bronkiolerne findes der arterioler, der deler sig i et net af kapillærer, som dækker alveolerne. Det er her blodet bliver tilført ilt.

§  I den arterielle del af lungekapillærerne er der en høj koncentration af CO2. Det diffundere ind i alveolerne, hvor koncentrationen er lav, så der dannes ligevægt. Ved eksspirationen bliver CO₂ udluftet af lungerne og mere CO₂ kan diffundere fra blod over i alveolerne

§  Efter inspiration er der en høj koncentration af O₂ i alveolerne. For at skabe ligevægt spreder det sig over i lungekapillærerne, hvor der er en lav koncentration. Ved næste inspiration skabes der igen en høj koncentration af O₂ i alveolerne, og derved diffunderingen gentages.

§  O₂ skal kun diffundere 0,001 mm for at komme fra alveolen over i blodet. Hvis der er behov for mere ilt til cellerne, eller mere CO₂ ud, øger kroppen antallet af vejrtrækningerne. Og samtidig kan der strømme mere blod gennem lungekapillærerne. Og derfor bliver diffusionen større

5.      Hvad er formålet med respirationen?

·       Formålet er at få luft med meget kuldioxid ud af luftvejene, og udskifte det med luft, som er fuld af ilt.

6.      Beskriv lungerne med hensyn til lungelapper, lungehinder og alveoler

·       Udenom lugerne er pleura (lungehinde) som består af 2 lag med et hulrum imellem.

o   Det yderste lag hæfter til ribbenene og diaphragma.

o   Det inderste lag hæfter sig til lungernes overflade

·       I hulrummet mellem lungehinderne er der et undertryk, som gør at de 2 lag holdes tæt ved hinanden og lungen holdes udspilet. Undertrykket sikrer at lugerne følger ribbenene og diaphragmas bevægelser. Ved inspiration øges volumen i thorax (brysthulen) ved ekspiration mindskes volumen i thorax, og den nedsatte volumen i lungerne presser luften ud.

·       Lungerne er inddelt i lapper. I højre side er der tre lapper, og i venstre side er der to fordi hjertet tager lidt af pladsen.

·       Alveoler er små udposninger på alveolesækkens væg. Gennem alveolens væg diffunderer oxygen over i blodet og kuldioxid over i alveolen.

7.      Forklar inspirationen og eksspirationen med udgangspunkt i fig.22.6 (s. 408). Brug evt. også Billederne der er lagt ud på Mit Sosufyn

·

·       Inspiration (indånding) for at få luft ned i lungerne er det nødvendigt at skabe et undertryk i brysthulen. Det kan ske på to måder:

Mellemgulvsmusklen (diaphragma) trækker sig sammen, således at den trækkes nedad. Da lungerne hæfter til diaphragma, trækkes de med ned, og de får derved større volumen.

De ydre muskler mellem ribbenene (interkostalmusklerne) kontraheres. Derved trækkes ribbenene mod hinanden, og brystkassen (thorax) volumen bliver øget både i dybden og bredden. Resultatet af den forøgede volumen er, at der skabes et undertryk i brysthulen, og luft trækkes i i luftvejene. (lang lunge og udfaldet mellemgulv)

Ved Eksspiration

Når luften skal ud af lungerne, er det nødvendigt at skabe et overtryk.

Det sker ved at diaphragma afslappes, derved presses lungerne opad, og volumen og brysthulen mindskes.

De ydre interkostalmuskler afslappes, hvilket gør, at ribbenene synker lidt nedad, og og volumen bliver mindre. (kort lunge og afslappet diaphragma (hvælvet))

8.      Forklar reguleringen af respirationen med udgangspunkt i fig. 22.7 (s. 409) - hvad sker der, når cellerne har øget behov for ilt?

·       O₂ skal kun diffundere 0,001 mm for at komme fra alveolen over i blodet. Hvis der er behov for mere ilt til cellerne, eller mere CO₂ ud, øger kroppen antallet af vejrtrækningerne. Og samtidig kan der strømme mere blod gennem lungekapillærerne. Og derfor bliver diffusionen større

9.      Hvad sker der i luftvejene hos borgere med Pneumoni?

·       Lungebetændelse (Pneumoni) er en infektion i bronkioler og alveoler, dvs. i de mindste forgreninger i de nedre luftveje. Bakteriernes irritation af slimhinden øger dannelsen af slim.

10.  Hvad sker der i luftvejene hos Borgere med KOL?

·       KOL er en fællesbetegnelse for lungesygdomme, der medfører en forsnævring af de perifere bronkier, og dermed er det eksspirationen (udåndingen) som bliver påvirket. Der er især to sygdomme som hører under KOL. Det er kronisk bronkitis og emfysem (svært ved at tømme dine lunger for luft ved udånding). Astma hører ikke under KOL sygdom.

# data[].attributes.body
Næsehulen - Cavitas Nasi
Væggen i næsen - Septum Nasi
Svælget - Pharynx
Fimrehår - Cilier
Spiserøret - Oesophagus
Strubelåget - Epiglottis
Struben - Larynx
Luftrøret - Trachea
Slim - Mucus
Lungerne - Pulmones
Mellemgulvsmusklen - Diaphragma
Lungehinden - Pleura
Brysthulen - Thorax
Punkteret lunge - Pneumothorax
Væskeophobning - Stase
Ydre muskler mellem ribbenene - Interkostalmusklerne
Lungebetændelse - Pneumoni
Åndenød - Dyspnø
Lungehjerte - Cor Pulmonale
Rygmarv - Medulla Oblongata
Arterien til hjernen - Arteria Corotis

# data[].attributes.body
Systoler (kontraktion) - Perioder med sammentrækninger
Diastoler - Perioder med afslapning

# data[].attributes.body
Kanten rundt om hjertet hedder Pericadie og er den hinde der beskytter hjertet

# data[].attributes.body
HØJRE DEL AF HJERTET (Ved kig på andens hjerte)

- Sinusknuden - Motoren i højre forkammer
- Højre forkammer - Atrium dexter
- Øvre vene til højre forkammer . Vena cava superior
- Midter vene højre forkammer - Vena cava interior
- Signal knude i højre forkammer - AV knude - som går ned under hjertet for at støde hjertet - Porkinjefibrene
- Højre hjerteklap (der er 2) - Trikuspidal
- Hjerteklap mod venstre i højre hjerteklap - Pulmonal klappen
- Nedre del af højre hjertekammer - Ventrikulus dexter

# data[].attributes.body
Cavitas Oris - Mundhule
Oesophagus - Spiserør
Ventrikel       - Mavesæk
Duodenum   - Tolvfingertarmen
Jejunum       - Øvre tyndtarm
Ileum            - Nedre tyndtarm
Colon            - Tyktarm
Rectum          - Endetarm

# data[].attributes.body
Se derudover case i anden padlet.

# data[].attributes.headline
Det spejlvendte hjerte (ved kig ned på andens hjerte)

# data[].attributes.subject
Det spejlvendte hjerte (ved kig ned på andens hjerte)

# data[].attributes.body
Blodet kommer ind i højre i de to vener, hvor det kommer ind i højre Atrium dexter -> hvor blodet er højt på kuldioxid og lavt på ilt -> Motoren (sinusknuden) sender her signal til AV knuden om at den skal pumpe hjertet så det kan slå ->her bliver det pumpet ned i højre (nedre) del af hjertet igennem hjerteklapperne (trikuspidal og pulmonal klapperne) -> hvor det i højre hjertekammer (Ventrikulus dexter) bliver videreført op i vores lille kredsløs (lungerne) -> derfra bliver det renset for kuldioxid og ilt, hvor kuldioxiden bliver udåndet og mere ilt bliver tilsat -> derefter føres den lave kuldioxid mængde og høje ilt mængde ned i venstre side af hjerte (Atrium Sinistra) -> som sender blodet igennem det ene hjerteklap (Mitralklappen) ned i nedre del af hjertet i venstre side (ventrikulus sinistra) -> hvor det skubbes op af de stød der kommer fra Porkinjefibrene ind igennem Aorta hjerteklappen -> hvor Aorta venen videreføre blodet ud i kroppen.

# data[].attributes.body
VENSTRE SIDE AF HJERTET (Ved kig på andens hjerte)

- Venstre forkammer - Atrium Sinistra
- Venstre hjertekammer - Ventrikulus Sinistra
- Hjerteklappen helt mod venstre (der er 2) Mitral klappen
- Hjerteklappen i venstre side, mod højre - Aorta Klappen
- Skillevæggen i midten af hjertet mellem højre og venstre - Septum Cordis
- Hjertespidserne i bunden af hjertet - Apex Cordis
Blodåren som sender blodet fra hjertet ud i kroppen - Aorta

# data[].attributes.body
Kroppens indre overflade er dækket af slimhinder.
De findes i luftvejene, mave-tarmkanalen, urinvejene og kirtelgangene.
De bruges til at:
- Nedsætte gnidningsmodstand i f.eks. blodkarene
- Mindske slidtage i karrenes vægge
- Opsuge vand og næringsstoffer f.eks. i mave-tarmkanalen
- Producere sekret, f.eks. i kirtlerne og i øvre luftveje
- Transportere stoffer f.eks. glukose fra nyrekanalen til blodet

# data[].attributes.body
* Ved Nærsynethed (Myopi) er øjet for langt, og derfor samles lysstrålerne foran den gule plet, og genstande længere væk bliver uskarpe. Brillen (f.eks. -2,3) samler lysstrålerne. så de rammer nethinden rigtigt.

* Ved Langsynethed (Hypermetropi) er øjet for kort, og derfor samles lysstrålerne bagved den gule plet, og genstande tæt på bliver uskarpe. Brillen (f.eks. +2,3) samler lysstrålerne, så de rammer nethinden rigtigt.