# data[].attributes.body
Na Skupštini državnih staleža treći stalež se pobunio zbog toga što im kralj nije htio dati pravo glasa, ravnopravnost i pravo da svaki zastupnik ima jedan glas. Pa su osnovali prvo narodnu ,a zatim i Ustavotvornu skupštinu ,koja je trebala odrediti novi Ustav.

# data[].attributes.body
Francuska revolucija započela je 14. srpnja 1789.g osvajanjem Bastille. Naoružani stavnovnici napali su tvrđavu znajući da je kralj prikupio vojsku koja bi trebala rastjerati skupštinu. Nastala Deklaracija o pravima čovjeka i građana.

# data[].attributes.body
Skupština je i prije proglašenja ustava donijela neke zakone npr. ukidanje feudalizma, nasljednog plemstva, redovničko svećeništvo je ukinuto...
U rujnu 1791. g Ustavotvorna skupština je donijela Ustav kojim je Francuska proglašena Ustavnom monarhijom. Od tada je zakone donosila skupština ,a kralj je imao pravo veta( pravo zabrane). Tada su puno biračko pravo imali samo bogati, a ženama je i dalje uskraćeno. Tada se stanovništvo podijelilo na jakobince (zastupali su siromašno stanovništvo u skupštini) i njih je zastupao Maximilien Robespierre i žirondinci (oni su zastupali bogato stanovništvo u skupštini).

# data[].attributes.body
Stanovništvo Francuske dijeli se na tri staleža 1.stalež činilo je svećenstvo,2.stalež činilo je plemstvo ,a 3.stalež činili su ostali građani(bankari, liječnici , kmetovi, trgovci...)
Javne i državne službe obavljali su samo plemići i svećenstvo koji su također bili oslobođeni plaćanja poreza te su dodatno, kao vladajući stalež, od kralja dobivali državne naknade, dok treći stalež nije imao nikakva prava glasa i morali su plaćati porez kralju.

# data[].attributes.headline
Promjene u francuskoj zahvaljujući revoluciji

# data[].attributes.subject
Promjene u francuskoj zahvaljujući revoluciji

# data[].attributes.body
Tijekom tog razdoblja došlo je do smjene monarhijskog sustava koji je bio zamijenjen vladavinom naroda uspostavom Konventa. Francuska revolucija dovela je do učvršćenja ustavnosti unutar vlastite zemlje, ali i u zemljama diljem Europe koje su slijedile francuski primjer. Ustavima koji su donijeti između 1791. i 1795. godine zajamčena su brojna građanska prava, kao što je na primjer biračko pravo iako je ono bilo ograničeno na punoljetne muškarce. Također određene su i neke građanske obaveze te je određeno da treba pomagati siromašne. Uvođenjem predstavničkog sistema vlasti profitirali su gotovo svi građani Francuske, no razina demokratičnosti koja je stvarana tijekom revolucije doživjela je pad 1799. godine kada vlast u zemlji ponovno dolazi u ruke jedne osobe, Napoleona Bonapartea, te počinje sasvim novo razdoblje u povijesti Francuske.

# data[].attributes.body
Kralj francuske je bio Luji XVI, on je vladao od 1754.-1793.g
Njegova žena bila je Marija Antoneta ,ona je bila kćer  Marije Terezje koja  je bila carica Habsburške Monarhije.
Kralj i kraljica su vladali jako rastrošno i neodgovorno, kada je država bila na rubu propasti,  kralj je održao Skupštinu državnih staleža kako bi prikupio novac. U trajanju revolucije kralj i kraljica su smaknuti na giljotini.

# data[].attributes.body
Na Skupštini državnih staleža  kako bi se donijeli novi porezi trećem staležu zbog propasti države . Treći stalež zahtjeva ravnopravnost, pravo glasa i želi da jedan zastupnik ima jedan glas, no prvi i drugi stalež odbijaju te prijedloge stoga 1789. g treći stalež osniva prvo Narodnu ,a zatim Ustavotvornu skupštinu.

# data[].attributes.body
Treći stalež je na pobunu natjeralo to što su čuli da kralj skuplja vojsku koja bi trebala rastjerati skupštinu. Te su napali Bastilleu (Bastillea je zloglasni zatvor i simbol kraljeva apsolutizma).

# data[].attributes.body
Francuska revolucija započela je 14. srpnja 1789.g osvajanjem Bastille.

# data[].attributes.body
Treći stalež se pobunio zbog toga što im kralj nije htio dati pravo glasa, ravnopravnost i pravo da svaki zastupnik ima jedan glas.

# data[].attributes.attachment_caption
Louis XVI (giljotiniran 21. siječnja 1793.) i Francuska revolucija

# data[].attributes.body
Narodni Konvent je u rujnu 1792.g ukinuo kraljevstvo i Francusku proglasio republikom.Dva mjeseca poslije je   pronađen tajni željezni ormar ,ugrađen u zidu dvorca. Dokumenti unutra su dokazi da je kralj imao tajne veze s neprijateljem . Kralj je osuđen na smrt i pogubljen na giljotini.

# data[].attributes.attachment_link.title
Louis XVI (giljotiniran 21. siječnja 1793.) i Francuska revolucija - TV kalendar 21. 1. 2013.

# data[].attributes.headline
Znakovi Francuske nastali tokom revolucije

# data[].attributes.subject
Znakovi Francuske nastali tokom revolucije

# data[].attributes.body
Marseljeza-francuska državna himna.
Napisao ju je C.J. Rouget de Lisle. Nastala je jedne travanjske noći 1792.g kao bojni marš vojske u ratu protiv prusko-austrijske koaicije.
Trobojnica-Francuska zastava, sadržava tri boje plavu ,bijelu i crvenu koje predstavljaju jednakost, bratstvo i slobodu.
Frigijska kapa-je visoka kapa zavrnutog vrha ,od 1792.g službeni je simbol Francuske.

# data[].attributes.attachment_link.title
La Marseillaise, French National Anthem (Fr/En)

# data[].attributes.body
Jakobinci su u lipnju 1793.g zbacili žirodince i preuzeli vlast. Uspjeli su bolje organizirati obranu i natjerati neprijatelje na povlačenje. U zemlju su uveli teror (strahovladu). Zastašivali su i zavaravali protivnike. Bez milosti su osuđivali na odsijecanje glave na giljotini. Osumnjičenicima za djelovanje protiv revolucije sudilo se po kratkome postupku. No na kraju žirodinci ponovo dolaze na vlast, te vlast povjeravaju direktoriju(vladavina petorice).

# data[].attributes.body
Deklaracija prava čovjeka i građanina-je jedan od osnovnih dokumenata Francuske revolucije, koji određuje pojedinačna prava (i kolektivna prava naroda prema državi). donesen je od 26. kolovoza 1798, a prihvaćen dan kasnije, kao prvi korak ka donošenju ustava.
Građanski zakonik- u njemu su sadržana neka od temeljnih načela revolucionarnog zakonodavstva poput ukidanja feudalizma, svjetovnost države itd.

# data[].attributes.body
Na Bečkome kongresu su europske sile kako bi obnovile stanje u Europi bilo prije Francuske revolucije i Napoleonovih ratova. Potpun oporavak nije bio moguć ,dakako bulo je moguće vratiti stare granice i poništiti francuska osvajanja ,ali primjerice ideje iznesene u Deklaraciji o pravima čovjeka i građanina snažno su utjecale na demokraciju skoro svih europskih država.