# data[].attributes.body
Utfyllende bestemmelser / beskrivelser tilhørende en lov.

Opplæringsloven -> Forskrift til opplæringsloven

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan finner jeg forskriftene til en lov?

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskriftene gir som regel utfyllende bestemmelser om loven – enten om hele loven eller om en bestemt paragraf.  For å finne forskriftene til en lov, tar du utgangspunkt i selve loven. Du kan starte med å klikke på Lover under Ressurser i venstre marg.  Søk etter loven ved å skrive lovens tittel eller benytt det alfabetiske registeret på grunnlag av lovens tittel.

# data[].attributes.body
(Lærerplanverket er skolens viktigste styringsdokument, Kontaktlæreren i grunnskolen s. 66)

Læreplanverket består av 3 deler:

A) Overordnet del

B) Læreplaner for fag

C) Fag- og timefordeling

# data[].attributes.attachment_link.description
Læreplanverket består av overordnet del, fag- og timefordelingen og læreplaner i fag. Dette er forskrifter til opplæringsloven og skal styre innholdet i opplæringen.

# data[].attributes.body
Vi finner "overordnet del" i Lærerplanverket for Kunnskapsløftet, forkortet LK20.

Overordnet del av læreplanverket utdyper verdigrunnlaget i opplæringslovens formålsparagraf og de overordnede prinsippene for grunnopplæringen.

Den består av denne innledningen, gjengivelse av formålsparagrafen og tre kapitler:

1. Opplæringens verdigrunnlag,

2. Prinsipper for læring, utvikling og danning og

3. Prinsipper for skolens praksis.

Læreplanene for fag beskriver fagenes innhold og mål. Overordnet del gir retning for opplæringen i fag, og alle fag bidrar til å realisere opplæringens brede formål. Hele læreplanverket er grunnlaget for opplæringen, og de ulike delene henger tett sammen og må brukes sammen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Overordnet del - verdier og prinsipper for grunnopplæringen

# data[].attributes.attachment_link.description
Overordnet del - verdier og prinsipper for grunnopplæringen

# data[].attributes.body
Opplæringsloven = Lov om grunnskoleopplæringa og den vidaregåande opplæringa

# data[].attributes.attachment_link.title
Lov om grunnskoleopplæringa og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova)

# data[].attributes.body
Brukes for å henvise til spesifikke bestemmelser i forskriften.

Eks. Kapittel 12, paragraf 12.2 "Retten til eit trygt og godt skolemiljø" (tidligere kjent som paragraf 9A)

# data[].attributes.attachment_link.title
Lov om grunnskoleopplæringa og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova) - Kapittel 12 Skolemiljøet til elevane

# data[].attributes.body
Hvert fag har en lærerplan som skal følges. Forsiden av hver lærerplan inneholder delene / hovedkapitlene:

1. Om faget

2. Kompetansemål og vurdering

3. Vurderingsordning

4. Gyldighet og innføring

5. Fagkoder

6. Timetall

7. Fag - og timefordeling

Eksempel: Forsiden til lærerplanen i norsk (NOR01‑07)

# data[].attributes.attachment_link.description
Søk etter læreplaner for fag i grunnskolen og videregående opplæring.

# data[].attributes.body
"Kompetansemålene er grunnlag for vurdering og uttrykker hva elevene/lærlingene skal kunne etter endt opplæring på trinn med kompetansemål, men vurdering av elevens/lærlingens kompetanse skal også skje i lys av teksten Om faget." Direkte sitat, hentet fra Udir

Kompetansemålene er med andre ord læringsmål som beskriver hva elevene skal kunne etter endt klassetrinn, og fungerer som et grunnlag for vurdering i faget.

Kompetansemålene i norsk

Kompetansemålene i norsk endrer seg fra ferdigheter som omfatter begynneropplæring der elevene skal kunne trekke sammen ordlyder, lære å skrive, og videre til å kunne produsere egne tekster med de riktige sjangertrekkene. Avslutningsvis etter 10. skal elevene kunne både skrive egne tekster, lese andre tekster, samt reflektere rundt / analysere tekster med fagbegreper.

# data[].attributes.body
Hovedprinsippene for læring, utvikling og danning

2.1 Sosial læring og utvikling

= Handler om at eleven skal kunne sette seg inn i hva andre tenker, føler og erfarer, er grunnlaget for empati og vennskap mellom elevene

Eks. på hvordan man fremme sosial læring og utvikling i KRLE-faget

Gruppeoppgaver hvor elevene skal sette seg inn i verdensreligionene, finne religionenes verdier og opprinnelse. Forstå andres perspektiver

2.2 Kompetanse i fagene

= Innebærer å kjenne til og forstå fakta, begreper, teorier, ideer og sammenhenger innenfor ulike fagområder og temaer. Ferdigheter er å beherske handlinger eller prosedyrer for å utføre oppgaver eller løse problemer, og omfatter blant annet motoriske, praktiske, kognitive, sosiale, kreative og språklige ferdigheter. Kompetansebegrepet omfatter også forståelse og evne til refleksjon og kritisk tenkning i fag, noe som er viktig for å forstå teoretiske resonnementer og for å utføre noe praktisk. (Direkte sitat)

2.3 Grunnleggende ferdigheter

Læreplanverket definerer fem grunnleggende ferdigheter: lesing, skriving, regning, muntlige ferdigheter og digitale ferdigheter. Disse ferdighetene er del av den faglige kompetansen og nødvendige redskaper for læring og faglig forståelse. De er også viktige for utviklingen av elevenes identitet og sosiale relasjoner, og for å kunne delta i utdanning, arbeid og samfunnsliv.

2.4 Å lære å lære

Når elevene forstår sine egne læringsprosesser og sin faglige utvikling, bidrar det til selvstendighet og mestringsfølelse. Opplæringen skal fremme elevenes motivasjon, holdninger og læringsstrategier, og legge grunnlaget for læring hele livet. Det krever at lærerne følger elevenes utvikling tett og gir dem støtte tilpasset deres alder, modenhets- og funksjonsnivå.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolen har både et danningsoppdrag og et utdanningsoppdrag. De henger sammen og er gjensidig avhengig av hverandre. Prinsippene for arbeid med læring, utvikling og danning skal hjelpe skolene til å løse dette doble oppdraget.

Grunnopplæringen er en viktig del av en livslang danningsprosess som har enkeltmenneskets frihet, selvstendighet, ansvarlighet og medmenneskelighet som mål. Opplæringen skal gi elevene et godt grunnlag for å forstå seg selv, andre og verden, og for å gjøre gode valg i livet. Opplæringen skal gi et godt utgangspunkt for deltakelse på alle områder innenfor utdanning, arbeids- og samfunnsliv. Samtidig lever barn og unge her og nå, og skolen må anerkjenne barndommens og ungdomstidens egenverdi.

Opplæringen skal danne hele mennesket og gi hver og en mulighet til å utvikle sine evner. Danning skjer når elevene får kunnskap om og innsikt i natur og miljø, språk og historie, samfunn og arbeidsliv, kunst og kultur, og religion og livssyn. Danning skjer også gjennom opplevelser og praktiske utfordringer i undervisningen og skolehverdagen. Et bredt spekter av aktiviteter, fra strukturert og målrettet arbeid til spontan lek, gir elevene en erfaringsrikdom. Elevene dannes i møte med andre og gjennom fysisk og estetisk utfoldelse som fremmer bevegelsesglede og mestring. Danning skjer når de arbeider på egen hånd, og når de samarbeider med andre. De dannes når de bryner seg på teoretiske utfordringer ved hjelp av formler og fagstoff, og når de tar i bruk redskaper for å mestre en praktisk oppgave. Danning skjer når elevene lærer hvordan de kommer fram til riktig svar, men også når de forstår at det ikke alltid finnes enkle fasitsvar.

# data[].attributes.attachment_link.title
2. Prinsipper for læring, utvikling og danning

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolen har både et danningsoppdrag og et utdanningsoppdrag. De henger sammen og er gjensidig avhengig av hverandre. Prinsippene for arbeid med læring, utvikling og danning skal hjelpe skolene til å løse dette doble oppdraget. Grunnopplæringen er en viktig del av en livslang danningsprosess som har enkeltmenneskets frihet, selvstendighet, ansvarlighet og medmenneskelighet som mål.

# data[].attributes.body
- Elevene skal kunne lytte til og holde samtale om skjønnlitteratur og sakprosa på bokmål og nynorsk

- Begynnende og grunnleggende ferdigheter innen skriving, lesing og lytting

-Trekke bokstavlyder sammen til ord under lesing og skriving

-Leke med rim og rytme og lytte ut språklyder og stavelser i ord

-Trekke bokstavlyder sammen til ord under lesing og skriving

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompetansemål etter 2. trinn - Læreplan i norsk (NOR01-07) | udir.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne

# data[].attributes.body
Setningsoppbygging, bøying av verb, substantiv, adjektiv og bruke komma

Lese tekster med flyt og forståelse

Skrive tekster med funksjonell håndskrift og med tastatur

Utforske forskjeller og likheter mellom skriving på hovedmål og sidemål

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompetansemål etter 4. trinn - Læreplan i norsk (NOR01-07) | udir.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne

# data[].attributes.body
-Eleven skal kunne skrive tekster med tydelig struktur, og mestre sentrale regler for rettskriving, ordbøying og tegnsetting.

-De skal kunne leke med språket og prøve ut ulike virkemidler og framstillingsmåter.

-Prøve ut skriving av tekster på sidemål

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompetansemål etter 7. trinn - Læreplan i norsk (NOR01-07) | udir.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne

# data[].attributes.headline
Kompetansemål og vurdering for 10. trinn

# data[].attributes.subject
Kompetansemål og vurdering for 10. trinn

# data[].attributes.body
-Elevene skal kunne bruke fagspråk og argumentere faglig.

-Sammenligne og tolke romaner, noveller, lyrikk og andre tekster ut fra historisk kontekst og egen samtid

-Beskrive og reflektere over egen bruk av lesestrategier i lesing av skjønnlitteratur og sakprosa

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompetansemål etter 10. trinn - Læreplan i norsk (NOR01-07) | udir.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne

# data[].attributes.body
Skolen skal legge til rette for læring innenfor de tre tverrfaglige temaene

2.5.1 Folkehelse og livsmestring

2.5.2 Demokrati og medborgerskap

2.5.3 Bærekraftig utvikling

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolen skal legge til rette for læring innenfor de tre tverrfaglige temaene folkehelse og livsmestring, demokrati og medborgerskap, og bærekraftig utvikling.

De tre tverrfaglige temaene i læreplanverket tar utgangspunkt i aktuelle samfunnsutfordringer som krever engasjement og innsats fra enkeltmennesker og fellesskapet i lokalsamfunnet, nasjonalt og globalt. Elevene utvikler kompetanse knyttet til de tverrfaglige temaene gjennom arbeid med problemstillinger fra ulike fag. Elevene skal få innsikt i utfordringer og dilemmaer innenfor temaene. De skal forstå hvordan vi gjennom kunnskap og samarbeid kan finne løsninger, og de skal lære om sammenhenger mellom handlinger og konsekvenser.

Kunnskapsgrunnlaget for å finne løsninger på problemer innenfor temaene finnes i mange fag, og temaene skal bidra til at elevene oppnår forståelse og ser sammenhenger på tvers av fag. Målene for hva elevene skal lære innenfor temaene, uttrykkes i kompetansemål for fag der det er relevant.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolen skal legge til rette for læring innenfor de tre tverrfaglige temaene folkehelse og livsmestring, demokrati og medborgerskap, og bærekraftig utvikling. De tre tverrfaglige temaene i læreplanverket tar utgangspunkt i aktuelle samfunnsutfordringer som krever engasjement og innsats fra enkeltmennesker og fellesskapet i lokalsamfunnet, nasjonalt og globalt.

# data[].attributes.body
Mat og helse

Plan for dagen:

Lage vafler i mat og helse, samle hele klassen og lage en fin og sosial dag sammen. Underveis kan man ta opp temaer innenfor fysisk og psykisk helse og ha diverse aktiviteter som å skrive en fin ting om alle i klassen anonymt. Det skaper glede og kjærlighet mellom elevene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Folkehelse og livsmestring som tverrfaglig tema i skolen skal gi elevene kompetanse som fremmer god psykisk og fysisk helse, og som gir muligheter til å ta ansvarlige livsvalg. I barne- og ungdomsårene er utvikling av et positivt selvbilde og en trygg identitet særlig avgjørende.

Et samfunn som legger til rette for gode helsevalg hos den enkelte, har stor betydning for folkehelsen. Livsmestring dreier seg om å kunne forstå og å kunne påvirke faktorer som har betydning for mestring av eget liv. Temaet skal bidra til at elevene lærer å håndtere medgang og motgang, og personlige og praktiske utfordringer på en best mulig måte.

Aktuelle områder innenfor temaet er fysisk og psykisk helse, levevaner, seksualitet og kjønn, rusmidler, mediebruk, og forbruk og personlig økonomi. Verdivalg og betydningen av mening i livet, mellommenneskelige relasjoner, å kunne sette grenser og respektere andres, og å kunne håndtere tanker, følelser og relasjoner hører også hjemme under dette temaet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Folkehelse og livsmestring som tverrfaglig tema i skolen skal gi elevene kompetanse som fremmer god psykisk og fysisk helse, og som gir muligheter til å ta ansvarlige livsvalg. I barne- og ungdomsårene er utvikling av et positivt selvbilde og en trygg identitet særlig avgjørende.

# data[].attributes.body
Hvordan elevmedvirkning kan fremmes i klasserommet:

involvere elevene i aktiviteter og oppgaver som bidrar til et trygt og godt miljø

lytte til elevene og ta de på alvor

inkludere elvene i planlegging av undervisning og oppgaver

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ArtikkelSist endret: 01.08.2024Last siden som PDFSkriv ut

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle elever skal lære å ta ansvar, delta og medvirke i et inkluderende fellesskap. Det kan bli mindre krenkelser og mistrivsel når elevene er aktive og medvirker i det forebyggende arbeidet for et trygt og godt skolemiljø.

# data[].attributes.headline
Innledning + gjengivelse av formålsparagrafen

# data[].attributes.subject
Innledning + gjengivelse av formålsparagrafen

# data[].attributes.body
Formålsparagrafen uttrykker verdier som samler Norge som samfunn. Verdiene er grunnlaget for vårt demokrati og skal hjelpe oss å leve, lære og arbeide sammen i en kompleks samtid og i møte med en ukjent framtid. De felles verdiene bygger på kristen og humanistisk arv og tradisjon. De kommer også til uttrykk i ulike religioner og livssyn, og de er forankret i menneskerettighetene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolen skal bygge sin praksis på verdiene i opplæringslovens formålsparagraf.

Formålsparagrafen uttrykker verdier som samler Norge som samfunn. Verdiene er grunnlaget for vårt demokrati og skal hjelpe oss å leve, lære og arbeide sammen i en kompleks samtid og i møte med en ukjent framtid. De felles verdiene bygger på kristen og humanistisk arv og tradisjon. De kommer også til uttrykk i ulike religioner og livssyn, og de er forankret i menneskerettighetene.

Disse verdiene er grunnmuren i skolens virksomhet. De må gjøres levende og få betydning for hver enkelt elev i skolefellesskapet gjennom formidling av kunnskap og utvikling av holdninger og kompetanse. Verdiene skal prege skolens og lærernes møte med elevene og med hjemmene. Elevens beste skal alltid være et grunnleggende hensyn. Det vil alltid være spenninger mellom ulike interesser og syn. Lærere må derfor bruke sitt profesjonelle skjønn slik at den enkelte ivaretas best mulig i møte med fellesskapet.

Den samiske skolen skal legge til rette for at elevene får en opplæring med basis i samiske verdier og samisk språk, kultur og samfunnsliv. Verdiene i formålsparagrafen er også samiske verdier og gjelder i den samiske skolen. I samisk skole er det viktig å ha et allsamisk perspektiv og et urfolksperspektiv, og å legge vekt på materiell og immateriell kulturarv som tradisjonell kunnskap, duodji/duodje/duedtie og slekts- og familierelasjoner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolen skal bygge sin praksis på verdiene i opplæringslovens formålsparagraf. Formålsparagrafen uttrykker verdier som samler Norge som samfunn. Verdiene er grunnlaget for vårt demokrati og skal hjelpe oss å leve, lære og arbeide sammen i en kompleks samtid og i møte med en ukjent framtid.

# data[].attributes.body
Bærekraftig utvikling som tverrfaglig tema i skolen skal legge til rette for at elevene kan forstå grunnleggende dilemmaer og utviklingstrekk i samfunnet, og hvordan de kan håndteres. Bærekraftig utvikling handler om å verne om livet på jorda og å ta vare på behovene til mennesker som lever i dag, uten å ødelegge framtidige generasjoners muligheter til å dekke sine behov. En bærekraftig utvikling bygger på forståelsen av sammenhengen mellom sosiale, økonomiske og miljømessige forhold. Menneskehetens levesett og ressursbruk har konsekvenser lokalt, regionalt og globalt.

Annet relevant:

FN bærekraftsmål

# data[].attributes.attachment_link.description
Bærekraftig utvikling som tverrfaglig tema i skolen skal legge til rette for at elevene kan forstå grunnleggende dilemmaer og utviklingstrekk i samfunnet, og hvordan de kan håndteres. Bærekraftig utvikling handler om å verne om livet på jorda og å ta vare på behovene til mennesker som lever i dag, uten å ødelegge framtidige generasjoners muligheter til å dekke sine behov. En bærekraftig utvikling bygger på forståelsen av sammenhengen mellom sosiale, økonomiske og miljømessige forhold. Menneskehetens levesett og ressursbruk har konsekvenser lokalt, regionalt og globalt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolen skal sørge for at menneskeverdet og de verdiene som støtter opp om det, legges til grunn for opplæringen og hele virksomheten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Innsikt i vår historie og kultur er viktig for utvikling av elevenes identitet og skaper tilhørighet til samfunnet. Elevene skal lære å kjenne de verdiene og tradisjonene som bidrar til å samle menneskene i landet. Kristen og humanistisk arv og tradisjon er en viktig del av landets samlede kulturarv og har spilt en sentral rolle for utvikling av vårt demokrati. Den samiske kulturarven er en del av kulturarven i Norge. Vår felles kulturarv har utviklet seg gjennom historien og skal forvaltes av nålevende og kommende generasjoner.

Felles referanserammer er viktig for den enkeltes tilhørighet til samfunnet. Dette skaper samhold og forankrer den enkeltes identitet i et større fellesskap og i en historisk sammenheng. En felles ramme gir og skal gi rom for mangfold, og elevene skal få innsikt i hvordan vi lever sammen med ulike perspektiver, holdninger og livsanskuelser. De erfaringene elevene får i møte med ulike kulturuttrykk og tradisjoner, bidrar til å forme deres identitet. Et godt samfunn er tuftet på et inkluderende og mangfoldig fellesskap.

Opplæringen skal sikre at elevene blir trygge språkbrukere, at de utvikler sin språklige identitet, og at de kan bruke språk for å tenke, skape mening, kommunisere og knytte bånd til andre. Språk gir oss tilhørighet og kulturell bevissthet. I Norge er norsk og de samiske språkene sør-, lule- og nordsamisk likeverdige. Norsk omfatter de likestilte skriftspråkene bokmål og nynorsk. Norsk tegnspråk er anerkjent som et fullverdig språk i Norge. Kunnskap om samfunnets språklige mangfold gir alle elever verdifull innsikt i ulike uttrykksformer, ideer og tradisjoner. Alle elever skal få erfare at det å kunne flere språk er en ressurs i skolen og i samfunnet.

Gjennom opplæringen skal elevene få innsikt i det samiske urfolkets historie, kultur, samfunnsliv og rettigheter. Elevene skal lære om mangfold og variasjon innenfor samisk kultur og samfunnsliv.

Fem folkegrupper med århundrelang tilknytning til Norge har status som nasjonale minoriteter i tråd med våre internasjonale forpliktelser: jøder, kvener/norskfinner, skogfinner, rom og romanifolket/tatere. Disse folkegruppene har bidratt til å forme den norske kulturarven, og opplæringen skal gi kunnskap om disse folkegruppene.

Gjennom alle tider har det norske samfunnet blitt påvirket av ulike strømninger og kulturtradisjoner. I en tid der befolkningen er mer sammensatt enn noen gang, og der verden knyttes tettere sammen, blir språkkunnskaper og kulturforståelse stadig viktigere. Skolen skal støtte utviklingen av den enkeltes identitet, gjøre elevene trygge på eget ståsted, samtidig som den skal formidle felles verdier som trengs for å møte og delta i mangfoldet, og åpne dører mot verden og framtiden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Identitet og kulturelt mangfold | udir.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Innsikt i vår historie og kultur er viktig for utvikling av elevenes identitet og skaper tilhørighet til samfunnet. Elevene skal lære å kjenne de verdiene og tradisjonene som bidrar til å samle menneskene i landet. Kristen og humanistisk arv og tradisjon er en viktig del av landets samlede kulturarv og har spilt en sentral rolle for utvikling av vårt demokrati.