# data[].attributes.body
Demokrati

I Danmark har vi demokratisk styre, som gør at alle har mulighed for indflydelse i de danske valg.

Ideologi:

De grundholdninger man har, som fx. socialisme.

Politisk parti:

Et parti, der kæmper for at få indført sine værdier og ideologier

Magtfordeling:

Der er den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt

Valgkamp:

Når man stemmer om hvem der skal have lov til at bestemme. Der er valgkamp og folketingsvalg i Danmark.

Folketinget:

I Folketinget sidder 179 mandater fra forskellige partier. Alle partier prøver at tale deres sag for at få indført deres værdier

Regeringen:

Regeringen er den udøvende magt i danmark

Domstolene

Domstolene skal dømme de danske kriminelle og være med til at bedømme om der skal være en straf eller ej

Krimaltatit og straf

Hvis man begår kriminalitet i Danmark, kan man blive straffet med fængsel eller store bøder.

Grundlov

En bog med alle Danmarks love

Monarki

Monarki er det danske kongehus hvor kongen eller dronningen sidder.

Magt

Dem der bestemmer

Løsgænger

Politikere der enten er blevet smidt ud eller har valgt at stoppe i deres parti. De er løsgænger indtil næste valg

Venstre og højrefløjen

Det er forskellig partier, hvor de har forskellige holdninger

Værdipolitik

Er en ord man bruger når man har en debat om kulturelle værdier og holdninger som straf eller religion osv..

Stemmeret

Når man er 18 kan man være med til at stemme på folketinget og valgkampen

Skat

Skat skal man betale så vi kan få velfærdssystemerne til at fungere.

Menneskerettigheder

Er rettigheder som ytringsfrihed, uddannelse, skole og ret til hus

Statsminister

Leder af det største parti i Folketinget.

# data[].attributes.body
Hvad er SVM-regeringen, og hvordan har den haft positiv og negativ indflydelse på dansk politik?

# data[].attributes.body
Hvilke forskellige ideologier findes der, og hvordan er deres tankegange anderledes i forhold til hinanden?

# data[].attributes.body
Hvad er demokrati, og hvornår blev demokratiet indført i Danmark?

# data[].attributes.body
Videoer fra folketinget.dk

# data[].attributes.body
Valgresultater og andre politiske statestikker

# data[].attributes.body
Taler og udtalelser på pressemøder

# data[].attributes.body
Partierne i Folketinget er delt op i hovedsagligt rød og blå blok. Den røde blok består af socialistiske partier såsom SF. I blå blok ligger de liberale og konservative partier fx. Liberal Alliance og DF. Herudover er der også en grøn og en lilla "blok", som ligger henholdsvis udenfor og imellem ideologier.

# data[].attributes.headline
Video om enevældens afskaffelse og demokratiets indførelse i Danmark

# data[].attributes.subject
Video om enevældens afskaffelse og demokratiets indførelse i Danmark

# data[].attributes.attachment_link.title
1915: demokrati og valgret -  historien om "de syv F'er"

# data[].attributes.body
I Danmark og i andre demokratier er magten delt op i tre.

Den udøvende

Den lovgivende

Den dømmende

Dette er tilfældet, da man vil sikre at magten ikke bliver misbrugt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danmarks Riges Grundlov
nr. 169 af 5. juni 1953.

Kapitel I

1
Denne grundlov glder for alle dele af Danmarks Rige.

2
Regeringsformen er indskrnket-monarkisk. Kongemagten nedarves til mnd og kvinder efter de i tronflgeloven af 27. marts 1953 fastsatte regler.

3
Den lovgivende magt er hos kongen og folketinget i forening. Den udvende magt er hos kongen. Den dmmende magt er hos domstolene.

4
Den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understttes som sdan af staten.

Kapitel II

5
Kongen kan ikke uden folketingets samtykke vre regent i andre lande.

6
Kongen skal hre til den evangelisk-lutherske kirke.

7
Kongen er myndig, nr han har fyldt sit 18. r. Det samme glder tronflgeren.

8
Forinden kongen tiltrder regeringen, afgiver han skriftligt i statsrdet en hjtidlig forsikring om ubrdeligt at ville holde grundloven. Af forsikringsakten udstedes tvende ligelydende originaler, af hvilke den ene overgives folketinget for at opbevares i sammes arkiv, den anden nedlgges i rigsarkivet. Kan kongen som flge af fravrelse eller af andre grunde ikke umiddelbart ved tronskiftet afgive denne forsikring, fres regeringen, indtil dette sker, af statsrdet, medmindre anderledes ved lov bestemmes. Har kongen allerede som tronflger afgivet denne forsikring, tiltrder han umiddelbart ved tronskiftet regeringen.

9
Bestemmelser angende regeringens frelse i tilflde af kongens umyndighed, sygdom eller fravrelse faststtes ved lov. Er der ved tronledighed ingen tronflger, vlger folketinget en konge og faststter den fremtidige arveflge.

10
Stk. 1.
Statens ydelse til kongen bestemmes for hans regeringstid ved lov. Ved denne faststtes tillige, hvilke slotte og andre statsejendele der skal overlades kongen til brug.
Stk. 2.
Statsydelsen kan ikke behftes med gld.

11
For medlemmer af det kongelige hus kan der bestemmes rpenge ved lov. rpengene kan ikke uden folketinges samtykke nydes udenfor riget.

Kapitel III

12
Kongen har med de i denne grundlov fastsatte indskrnkninger den hjeste myndighed over alle rigets anliggender og udver denne gennem ministrene.

13
Kongen er ansvarsfri; hans person er fredhellig. Ministrene er ansvarlige for regeringens frelse; deres ansvarlighed bestemmes nrmere ved lov.

14
Kongen udnvner og afskediger statsministeren og de vrige ministre. Han bestemmer deres antal og forretningernes fordeling imellem dem. Kongens underskrift under de lovgivningen og regeringen vedkommende beslutninger giver disse gyldighed, nr den er ledsaget af en eller flere ministres underskrift. Enhver minister, som har underskrevet, er ansvarlig for beslutningen.

15
Stk. 1.
Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid til ham.
Stk. 2.
Udtaler folketinget sin mistillid til statsministeren, skal denne begre ministeriets afsked, medmindre nyvalg udskrives. Et ministerium, som har fet et mistillidsvotum, eller som har begret sin afsked, fungerer indtil et nyt ministerium er udnvnt. Fungerende ministre kan i deres embede kun foretage sig, hvad der er til embedsforretningernes uforstyrrede frelse.

16
Ministrene kan af kongen eller folketinget tiltales for deres embedsfrelse. Rigsretten pkender de mod ministrene for deres embedsfrelse anlagte sager.

17
Stk. 1.
Ministrene i forening udgr statsrdet, hvori tronflgeren, nr han er myndig, tager sde. Kongen frer forsdet undtagen i det i 8 nvnte tilflde og i det tilflde, hvor lovgivningsmagten i henhold til bestemmelsen i 9 mtte have tillagt statsrdet myndighed til at fre regeringen.
Stk. 2.
I statsrdet forhandles alle love og vigtige regeringsforanstaltninger.

18
Er kongen forhindret i at holde statsrd, kan han lade sagen forhandle i et ministerrd. Dette bestr af samtlige ministre under forsde af statsministeren. Enhver minister skal da afgive sit votum til protokollen og beslutning tages efter stemmeflerhed. Statsministeren forelgger den over forhandlingerne frte protokol for kongen, der bestemmer, om han umiddelbart vil bifalde ministerrdets indstilling eller lade sagen foredrage i statsrdet.

19
Stk. 1.
Kongen handler p rigets vegne i mellemfolkelige anliggender. Uden folketingets samtykke kan han dog ikke foretage nogen handling, der forger eller indskrnker rigets omrde, eller indg nogen forpligtigelse, til hvis opfyldelse folketingets medvirken er ndvendig, eller som ivrigt er af strre betydning. Ejheller kan kongen uden folketingets samtykke opsige nogen mellemfolkelig overenskomst, som er indget med folketingets samtykke.
Stk. 2.
Bortset fra forsvar mod vbnet angreb p riget eller danske styrker kan kongen ikke uden folketingets samtykke anvende militre magtmidler mod nogen fremmed stat. Foranstaltninger, som kongen mtte trffe i medfr af denne bestemmelse, skal straks forelgges folketinget. Er folketinget ikke samlet, skal det uopholdeligt sammenkaldes til mde. Stk. 3. Folketinget vlger af sin midte et udenrigspolitisk nvn, med hvilket regeringen rdfrer sig forud for enhver beslutning af strre udenrigspolitisk rkkevidde. Nrmere regler om det udenrigspolitiske nvn faststtes ved lov.

20
Stk. 1.
Befjelser, som efter denne grundlov tilkommer rigets myndigheder, kan ved lov i nrmere bestemt omfang overlades til mellemfolkelige myndigheder, der er oprettet ved gensidig overenskomst med andre stater til fremme af mellemfolkelig retsorden og samarbejde.
Stk. 2.
Til vedtagelse af lovforslag herom krves er flertal p fem sjettedele af folketingets medlemmer. Opns et sdant flertal ikke, men dog det til vedtagelse af almindlige lovforslag ndvendige flertal, og opretholder regeringen forslaget, forelgges det folketingsvlgerne til godkendelse eller forkastelse efter de for folkeafstemninger i 42 fastsatte regler.

21
Kongen kan for folketinget lade fremstte forslag til love og andre beslutninger.

22
Et af folketinget vedtaget lovforslag fr lovkraft, nr det senest 30 dage efter den endelige vedtagelse stadfstes af kongen. Kongen befaler lovens kundgrelse og drager omsorg for dens fuldbyrdelse.

23
I srdeles ptrngende tilflde kan kongen, nr folketinget ikke kan samles, udstede forelbige love, der dog ikke m stride mod grundloven og altid straks efter folketingets sammentrden skal forelgges dette til godkendelse eller forkastelse.

24
Kongen kan bende og give amnesti. Ministrene kan han kun med folketingets samtykke bende for de dem af rigsretten idmte straffe.

25
Kongen meddeler dels umiddelbart, dels gennem vedkommende regeringsmyndigheder sdanne bevillinger og undtagelser fra lovene, som enten iflge de fr 5. juni 1849 gldende regler er i brug, eller hvortil hjemmel indeholdes i en siden den tid udgiven lov.

26
Kongen har ret til at lade sl mnt i henhold til loven.

27
Stk. 1.
Regler om ansttelse af tjenestemnd faststtes ved lov. Ingen kan ansttes som tjenestemand uden at have indfdsret. Tjenestemnd, som udnvnes af kongen afgiver en hjtidelig forsikring om at ville holde grundloven.
Stk. 2.
Om afskedigelse, forflyttelse og pensionering af tjenestemnd faststtes regler ved lov, jfr. dog herved 64. Stk. 3. Uden deres samtykke kan de af kongen udnvnte tjenestemnd kun forflyttes, nr de ikke derved lider tab i de med tjenestemandsstillingen forbundne indtgter, og der gives dem valget mellem sdan forflyttelse og afsked med pension efter de almindelige regler.

Kapitel IV

28
Folketinget udgr een forsamling bestende af hjst 179 medlemmer, hvoraf 2 medlemmer vlges p Frerne og 2 i Grnland.

29
Stk. 1.
Valgret til folketinget har enhver, som har dansk indfdsret, fast bopl i riget og net den i stk. 2. omhandlede valgretsalder, medmindre vedkommende er umyndiggjort. Det bestemmes ved lov, i hvilket omfang straf og understttelse, der i lovgivningen betragtes som fattighjlp, medfrer tab af valgret.
Stk. 2.
Valgretsalderen er den, som har opnet flertal ved folkeafstemning i overensstemmelse med lov af 25. marts 1953. ndring af den til enhver tid gldende valgretsalder kan ske ved lov. Et af folketinget vedtaget forslag til en sdan lov kan frst stadfstes af kongen, nr bestemmelsen om ndring af valgretsalderen i overensstemmelse med 42, stk. 5 har vret undergivet en folkeafstemning, der ikke har medfrt bestemmelsens bortfald.

30
Stk. 1.
Valgbar til folketinget er enhver. som har valgret til dette, medmindre vedkommende er straffet for en handling, der i almindeligt omdmme gr ham uvrdig til at vre medlem af folketinget.
Stk. 2.
Tjenestemnd, som vlges til medlemmer af folketinget, behver ikke regeringens tilladelse til at modtage valget.

31
Stk. 1.
Folketingets medlemmer vlges ved almindelige, direkte og hemmelige valg.
Stk. 2.
De nrmere regler for valgrettens udvelse gives ved valgloven, der til sikring af en ligelig reprsentation af de forskellige anskuelser blandt vlgerne faststter valgmden, herunder hvorvidt forholdstalsvalgsmden skal fres igennem i eller uden forbindelse med valg i enkeltmandskredse.
Stk. 3.
Ved den stedlige mandatfordeling skal der tages hensyn til indbyggertal, vlgertal og befolkningstthed.
Stk. 4.
Ved valgloven gives nrmere regler vedrrende valg af stedfortrdere og disses indtrden i folketinget samt angende fremgangsmden i tilflde, hvor omvalg mtte blive ndvendigt.
Stk. 5.
Srlige regler om Grnlands reprsentation i folketinget kan gives ved lov.

32
Stk. 1.
Folketingets medlemmer vlges for fire r.
Stk. 2.
Kongen kan til enhver tid udskrive nyvalg med den virkning, at de bestende folketingsmandater bortfalder, nr nyvalg har fundet sted. Efter udnvnelse af et nyt ministerium kan valg dog ikke udskrives, forinden statsministeren har fremstillet sig for folketringet.
Stk. 3.
Det phviler statsministeren at foranledige, at nyvalg afholdes inden valgperiodens udlb.
Stk. 4.
Mandaterne bortfalder i intet tilflde, fr nyvalg har fundet sted.
Stk. 5.
Der kan ved lov gives srlige regler om frske og grnlandske folketingsmandaters ikrafttrden og ophr.
Stk. 6.
Mister et medlem af folketinget sin valgbarhed, bortfalder hans mandat.
Stk. 7.
Ethvert nyt medlem afgiver, nr hans valg er godkendt, en hjtidelig forsikring om at ville holde grundloven.

33
Folketinget afgr selv gyldigheden af sine medlemmers valg samt sprgsml om, hvorvidt et medlem har mistet sin valgbarhed.

34
Folketinget er ukrnkeligt. Enhver, der antaster dets sikkerhed eller frihed, enhver, der udsteder eller adlyder nogen dertil sigtende befaling, gr sig skyldig i hjforrderi.

Kapitel V

35
Stk. 1.
Nyvalgt folketing trder sammen kl. 12 den tolvte sgnedag efter valgdagen, dersom kongen ikke har indkaldt til mde forinden.
Stk. 2.
Straks efter prvelsen af mandaterne sttes folketinget ved valg af formand og nstformand.

36
Stk. 1.
Folketingsret begynder den frste tirsdag i oktober og varer til samme tirsdag det flgende r.
Stk. 2.
P folketingsts frste dag kl. 12 sammentrder medlemmerne til mde, hvor folketinget sttes pny.

37
Folketinget trder sammen p det sted, hvor regeringen har sit sde. I overordentlige tilflde kan folketinget dog samles andetsteds i riget.

38
Stk. 1.
P det frste mde i folketingsret afgiver statsministeren en redegrelse for rigets almindelige stilling og de af regeringen ptnkte foranstaltninger.
Stk. 2.
P grundlag af redegrelsen finder en almindelig forhandling sted.

39
Folketingets formand indkalder folketinget til mde med angivelse af dagsorden. Det phviler formanden at indkalde til mde, nr mindst to femtedele af folketingets medlemmer eller statsministeren skriftligt fremstter begring herom med angivelse af dagsorden.

40
Ministrene har i embeds medfr adgang til folketinget og er berettigede til under forhandlingerne at forlange ordet, s ofte de vil, idet de ivrigt iagttager forretningsordenen. Stemmeret udver de kun, nr de tillige er medlemmer af folketinget.

41
Stk. 1.
Ethvert medlem af folketinget er berettiget til at fremstte forslag til love og andre beslutninger.
Stk. 2.
Et lovforslag kan ikke endeligt vedtages, forinden det tre gange har vret forhandlet i folketinget.
Stk. 3.
To femtedele af folketingets medlemmer kan overfor formanden begre, at tredie behandling tidligst finder sted tolv sgnedage efter forslagets vedtagelse ved anden behandling. Begringen skal vre skriftlig og underskrevet af de deltagende medlemmer. Udsttelse kan dog ikke finde sted, forsvidt angr forslag til finanslove, tillgsbevillingslove, midlertidige bevillingslove, statslnslove, love om meddelelse af indfdsret, love om ekspropriation, love om indirekte skatter samt i ptrngende tilflde forslag til love, hvis ikrafttrden ikke kan udsttes af hensyn til lovens forml.
Stk. 4.
Ved nyvalg og ved folketingsrets udgang bortfalder alle forslag til love og andre beslutninger, der ikke forinden er endeligt vedtaget.

42
Stk. 1.
Nr et lovforslag er vedtaget af folketinget, kan en trediedel af folketingets medlemmer indenfor en frist af tre sgnedage fra forslagets endelige vedtagelse overfor formanden begre folkeafstemning om lovforslaget. Begringen skal vre skriftlig og underskrevet af de deltagende medlemmer.
Stk. 2.
Et lovforslag, som kan undergives folkeafstemning, jfr. stk. 6, kan kun i det stk. 7 omhandlede tilflde stadfstes af kongen inden udlbet af den i stk. 1 nvnte frist, eller inden begret folkeafstemning har fundet sted.
Stk. 3.
Nr det er begret folkeafstemning om et lovforslag, kan folketinget indenfor en frist af fem sgnedage fra forslagets endelige vedtagelse beslutte, at forslaget skal bortfalde.
Stk. 4.
Trffer folketinget ikke beslutning i henhold til stk. 3, skal meddelelse om, at lovforslaget skal prves ved folkeafstemning, snarest tilstilles statsministen, der derefter lader lovforslaget bekendtgre med meddelelse om, at folkeafstemning vil finde sted. Folkeafstemningen ivrksttes efter statsministerens nrmere bestemmelse tidligst tolv og senest atten sgnedage efter bekendtgrelsen.
Stk. 5.
Ved folkeafstemningen stemmes for og imod lovforslaget. Til lovforslagets bortfald krves, at et flertal af de i afstemningen deltagende folketingsvlgere, dog mindst 30 procent af samtlige stemmeberettigede, har stemt mod lovforslaget.
Stk. 6.
Forslag til finanslove, tillgsbevillingslove, midlertidge bevillingslove, statslnslove, normeringslove, lnnings- og pensionslove, love om meddelelse af indfdsret, love om ekspropriation, love om direkte og indirekte skatter, samt love til gennemfrelse af bestende traktatsmssige forpligtigelser kan ikke undergives folkeafstemning. Det samme glder forslag til de i Par.Par. 8, 9, 10 og 11 omhandlede love svel som de i 19 nvnte beslutninger, der mtte vre i lovs form, medmindre det for disse sidste ved srlig lov bestemmes, at sdan afstemning skal finde sted. For grundlovsndringer glder reglerne i 88.
Stk. 7.
I srdeles ptrngende tilflde kan et lovforslag, som kan undergives folkeafstemning, stadfstes af kongen straks efter dets vedtagelse, nr forslaget indeholder bestemmelse herom. Sfremt en trediedel af folketingets medlemmer efter de i stk. 1 omhandlede regler begrer folkeafstemning om lovforslaget eller den stadfstede lov, afholdes sdan folkeafstemning efter foranstende regler. Forkastes loven ved folkeafstemningen, kundgres dette af statsministeren uden undigt ophold og senest fjorten dage efter folkeafstemningens afholdelse. Fra kundgrelsesdagen er loven bortfaldet.
Stk. 8.
Nrmere regler om folkeafstemning, herunder i hvilket omfang folkeafstemning skal finde sted p Frerne og i Grnland faststtes ved lov.

43
Ingen skat kan plgges, forandres eller ophves uden ved lov; ejheller kan noget mandskab udskrives eller noget statsln optages uden iflge lov.

44
Stk. 1.
Ingen udlnding kan f indfdsret uden ved lov.
Stk. 2.
Om udlndinges adgang til at blive ejere af fast ejendom faststtes regler ved lov.

45
Stk. 1.
Forslag til finanslov for det kommende finansr skal fremsttes for folketinget senest fire mneder fr finansrets begyndelse.
Stk. 2.
Kan behandlingen af finanslovforslaget for det kommende finansr ikke forventes tilendebragt inden finansrets begyndelse, skal forslag til en midlertidig bevillingslov fremsttes for folketinget.

46
Stk. 1.
Forinden finansloven eller en midlertidig bevillingslov er vedtaget af folketinget, m skatterne ikke opkrves.
Stk. 2.
Ingen udgift m afholdes uden hjemmel i den af folketinget vedtagne finanslov eller i en af folketinget vedtaget tillgsbevillingslov eller midlertidig bevillingslov.

47
Stk. 1.
Statsregnskabet skal fremlgges for folketinget senest seks mneder efter finansrets udlb.
Stk. 2.
Folketinget vlger et antal revisorer. Disse gennemgr det rlige statsregnskab og pser, at samtlige statens indtgter er opfrt deri, og at ingen udgift er afholdt uden hjemmel i finansloven eller anden bevillingslov. De kan fordre sig alle forndne oplysninger og aktstykker meddelt. De nrmere regler for revisorernes antal og virksomhed faststtes ved lov.
Stk. 3.
Statsregnskabet med revisorernes bemrkninger forelgges folketinget til beslutning.

48
Folketinget faststter selv sin forretningsorden, der indeholder de nrmere bestemmelser vedrrende forretningsgang og ordenens opretholdelse.

49
Folketingets mder er offentlige. Formanden eller det i forretningsordenen bestemte antal medlemmer eller en minister kan dog forlange, at alle uvedkommende fjernes, hvorp det uden forhandling afgres, om sagen skal forhandles i et offentligt eller lukket mde.

50
Folketinget kan kun tage beslutning, nr over halvdelen af medlemmerne er tilstede og deltager i afstemningen.

51
Folketinget kan nedstte kommissioner af sine medlemmer til at undersge almenvigtige sager. Kommissionerne er berettigede til at fordre skriftlige eller mundtlige oplysninger svel af private som af offentlige mundigheder.

52
Folketingets valg af medlemmer til kommissioner og hverv sker efter forholdstal.

53
Ethvert medlem af folketinget kan med dettes samtykke bringe ethvert offentligt anliggende under forhandling og derom ske ministrenes forklaring.

54
Andragender kan kun overgives til folketinget ved et af dettes medlemmer.

55
Ved lov bestemmes, at folketinget vlger en eller to personer, der ikke er medlemmer af folketinget, til at have indseende med statens civile og militre forvaltning.

56
Folketingsmedlemmerne er ene bundet ved deres overbevisning og ikke ved nogen forskrift af deres vlgere.

57
Intet medlem af folketinget kan uden dettes samtykke tiltales eller underkastes fngsling af nogen art, med mindre han er grebet p fersk gerning. For sine ytringer i folketinget kan intet af dets medlemmer uden folketingets samtykke drages til ansvar udenfor samme.

58
Folketingets medlemmer oppebrer et vederlag, hvis strrelse faststtes ved valgloven.

Kapitel VI

59
Stk. 1.
Rigsretten bestr af indtil 15 af de efter embedsalder ldste ordentlige medlemmer af rigets verste domstol og et tilsvarende antal af folketinget efter forholdstal for 6 r valgte medlemmer. For hver af de valgte vlges en eller flere stedfortrdere. Folketingets medlemmer kan ikke vlges til eller virke som medlemmer af rigsretten. Kan i et enkelt tilflde nogle af den verste domstols medlemmer ikke deltage i sagens behandling og pkendelse, fratrder et tilsvarende antal af de af folketinget sidst valgte rigsretmedlemmer.
Stk. 2.
Retten vlger selv sin formand af sin midte.
Stk. 3.
Er sag rejst ved rigsretten, beholder de af folketinget valgte medlemmer deres sde i retten for denne sags vedkommende, selvom det tidsrum, for hvilket de er valgt udlber.
Stk. 4.
Nrmere regler om rigsretten faststtes ved lov.

60
Stk. 1.
Rigsretten pkender de af kongen eller folketinget mod ministrene anlagte sager.
Stk. 2.
For rigsretten kan kongen med folketingets samtykke lade ogs andre tiltale for forbrydelser, som han finder srdeles farlige for staten.

61
Den dmmende magts udvelse kan kun ordnes ved lov. Srdomstole med dmmende myndighed kan ikke nedsttes.

62
Retsplejen skal stedse holdes adskilt fra forvaltningen. Regler herom faststtes ved lov.

63
Stk. 1.
Domstolene er berettigede til at pkende ethvert sprgsml om vrighedsmyndighedens grnser. Den, der vil rejse sdant sprgsml, kan dog ikke ved at bringe sagen for domstolene unddrage sig fra forelbig at efterkomme vrighedens befaling.
Stk. 2.
Pkendelse af sprgsml om vrighedsmyndighedens grnser kan ved lov henlgges til en eller flere forvaltningsdomstole, hvis afgrelse dog skal kunne prves ved rigets verste domstol. De nrmere regler herom faststtes ved lov.

64
Dommerne har i deres kald alene at rette sig efter loven. De kan ikke afsttes uden ved dom, ejheller forflyttes mod deres nske, uden for de tilflde, hvor en omordning af domstolene fidner sted. Dog kan den dommer der er fyldt sit 65. r, afskediges, men uden tab af indtgter indtil det tidspunkt, til hvilket han skulle vre afskediget p grund af alder.

65
Stk. 1.
I retsplejen gennemfres offentlighed og mundtlighed i videst muligt omfang.
Stk. 2.
I strafferetsplejen skal lgmnd medvirke. Det faststtes ved lov, i hvilke sager og under hvilke former denne medvirken skal finde sted, herunder i hvilke sager nvninge skal medvirke.

Kapitel VII

66
Folkekirkens forfatning ordnes ved lov.

67
Borgerne har ret til at forene sig i samfund for at dyrke Gud p den mde, der stemmer med deres overbevisning, dog at intet lres eller foretages, som strider mod sdeligheden eller den offentlige orden.

68
Ingen er pligtig at yde personlige bidrag til nogen anden gudsdyrkelse en den, som er hans egen.

69
De fra folkekirken afvigende trossamfunds forhold ordnes nrmere ved lov.

70
Ingen kan p grund af sin trosbekendelse eller afstamning berves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder eller unddrage sig opfyldelsen af nogen almindelig borgerpligt.

Kapitel VIII

71
Stk. 1.
Den personlige frihed er ukrnkelig. Ingen dansk borger kan p grund af sin politiske eller religise overbevisning eller sin afstamning underkastes nogen form for frihedsbervelse.
Stk. 2.
Frihedsbervelse kan kun finde sted med hjemmel i loven.
Stk. 3.
Enhver der anholdes, skal inden 24 timer stilles for en dommer. Hvis den anholdte ikke straks sttes p fri fod, skal dommeren ved en af grunde ledsaget kendelse, der afsiges snarest muligt og senest inden tre dage, afgre, om han skal fngsles, og hvis han kan lslades mod sikkerhed, bestemmes dennes art og strrelse. Denne bestemmelse kan for Grnlands vedkommende fraviges ved lov, forsvidt dette efter de stedlige forhold m anses for pkrvet.
Stk. 4.
Den kendelse, som dommeren afsiger, kan af vedkommende straks srskilt indbringes for hjere ret.
Stk. 5.
Ingen kan underkastes varetgtsfngsel for en forseelse, som kun kan medfre straf af bde eller hfte.
Stk. 6.
Udenfor strafferetsplejen skal lovligheden af en frihedsbervelse, der ikke er besluttet i en dmmende myndighed, og som ikke har hjemmel i lovgivningen om udlndinge, p begring af den, der er bervet sin frihed, eller den, der handler p hans vegne, forelgges de almindelige domstole eller anden dmmende myndighed til prvelse.
Stk. 7.
Behandlingen af de i stk. 6. nvnte personer undergives et af folketinget valgt tilsyn, hvortil de pgldende skal have adgang til at rette henvendelse.

72
Boligen er ukrnkelig. Husundersgelser, beslaglggelse og undersgelse af breve og andre papirer samt brud p post-, telegraf- og telefonhemmeligheden m, hvor ingen lov hjemler en sregen undtaglse, alene ske efter en retskendelse.

73
Stk. 1.
Ejendomsretten er ukrnkelig. Ingen kan tilpligtes at afst sin ejendom, uden hvor almenvellet krver det. Det kan kun ske iflge lov og mod fuldstndig erstatning.
Stk. 2.
Nr et lovforslag vedrrende ekspropriationen af ejendom er vedtaget, kan en trediedel af folketingets medlemmer indenfor en frist af tre sgnedage fra forslagets endelige vedtagelse krve, at det frst indstilles til kongelig stadfstelse, nr nyvalg til folketinget har fundet sted, og forslaget pny er vedtaget af det derefter sammentrdende folketing.
Stk. 3.
Ethvert sprgsml om ekspropriationsaktens lovlighed og erstatningens strrelse kan ved lov henlgges til domstole oprettet i dette jemed.

74
Alle indskrnkninger i den fri og lige adgang til erhverv, som ikke er begrundede i det almene vel, skal hves ved lov.

75
Stk. 1.
Til fremme af almenvellet br det tilstrbes, at enhver arbejdsduelig borger har mulighed for at arbejde p vilkr, der betrygger hans tilvrelse.
Stk. 2.
Den, der ikke kan ernre sig eller sine, og hvis forsrgelse ikke phviler nogen anden, er berettiget til hjlp af det offentlige, dog mod at underkaste sig de forpligtigelser, som loven herom byder.

76
Alle brn i den undervisningspligtige alder har ret til fri undervisning i folkeskolen. Forldre eller vrger, der selv srger for, at brnene fr en undervisning, der kan st ml med, hvad der almindeligvis krves i folkeskolen, er ikke pligtige at lade brnene undervise i folkeskolen.

77
Enhver er berettiget til p tryk, i skrift og tale at offentliggre sine tanker, dog under ansvar for domstolene. Censur og andre forebyggende forholdsregler kan ingensinde p ny indfres.

78
Stk. 1.
Borgerne har ret til uden forudgende tilladelse at danne foreninger i ethvert lovligt jemed.
Stk. 2.
Foreninger, der virker eller sger at opn deres ml ved vold, anstiftelse af vold eller lignende strafbar pvirkning af anderledes tnkene, bliver at oplse ved dom.
Stk. 3.
Ingen forening kan oplses ved en regeringsforanstaltning. Dog kan en forening forelbig forbydes, men der skal da straks anlgges sag imod den til dens oplsning.
Stk. 4.
Sager om oplsning af politiske foreninger skal uden srlig tilladelse kunne indbringes for rigets verste domstol.
Stk. 5.
Oplsningens retsvirkninger faststtes nrmere ved lov.

79
Borgerne har ret til uden forudgende tilladelse at samle sig ubevbnede. Offentlige forsamlinger har politiet ret til at overvre. Forsamlinger under ben himmel kan forbydes, nr der af dem kan befrygtes fare for den offentlige fred.

80
Ved oplb m den vbnede magt, nr den ikke angribes, kun skride ind, efter at mngden tre gange i kongens og lovens navn forgves er opfordret til at skilles.

81
Enhver vbenfr mand er forpligtiget til med sin person at bidrage til fdrelandets forsvar efter de nrmere bestemmelser, som loven foreskriver.

82
Kommunernes ret til under statens tilsyn selvstndigt at styre deres anliggender ordnes ved lov.

83
Enhver i lovgivningen til adel, titel og rang knyttet forret er afskaffet.

84
Intet len, stamhus, fideikommisgods eller andet familiefideikommis kan for fremtiden oprettes.

85
For forsvarsmagten er de i 71, 78 og 79 givne bestemmelser kun anvendelige med de indskrnkninger, der flger af de militre loves forskrifter.

Kapitel IX

86
Valgretsalderen til de kommunale rd og menighedsrdene er den for valg til folketinget til enhver tid gldende. For Frernes og Grnlands vedkommende faststtes valgretsalderen til de kommunale rd og menighedsrdene ved lov eller i henhold til lov.

87
Islandske statsborgere, der i medfr af loven om ophvelse af dansk-islandsk forbundslov m.m. nyder lige ret med danske statsborgere, bevarer de i grundloven hjemlede rettigheder, der er knyttede til dansk indfdsret.

Kapitel X

88
Vedtager folketinget et forslag til en ny grundlovsbestemmelse, og regeringen vil fremme sagen, udskrives nyvalg til folketinget. Vedtages forslaget i undret skikkelse af det efter valget flgende folketing, bliver det inden et halvt r efter den endelige vedtagelse at forelgge folketingsvlgerne til godkendelse eller forkastelse ved direkte afstemning. De nrmere regler for denne afstemning faststtes ved lov. Har et flertal af de i afstemningen deltagende og mindst 40 pct. af samtlige stemmeberettigede afgivet deres stemme for folketingets beslutning, og stadfstes denne af kongen, er den grundlov.

Kapitel XI

89
Denne grundlov trder i kraft straks. Dog vedbliver den i henhold til Danmarks Riges Grundlov af 5. juni 1915 med ndringer af 10 september 1920 senest valgte rigsdag at best, indtil nyvalg har fundet sted i overensstemmelse med reglerne i Kapitel IV. Indtil nyvalg har fundet sted, forbliver de i Danmarks Riges Grundlov af 5. juni 1915 med ndringer af 10. september 1920 for rigsdagen fastsatte bestemmelser i kraft.

Kilde: Indlg i tidligere gstebog p denne website.

Post : Rettelser eller tilfgelser sendes til post [a] grundloven - dk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmarks Riges Grundlov nr. 169 af 5. juni 1953. Kapitel I 1 Denne grundlov glder for alle dele af Danmarks Rige. 2 Regeringsformen er indskrnket-monarkisk. Kongemagten nedarves til mnd og kvinder efter de i tronflgeloven af 27. marts 1953 fastsatte regler. 3 Den lovgivende magt er hos kongen og folketinget i forening.

# data[].attributes.body
Ved et folketingsvalg stemmer befolkningen om, hvilke 179 politikere der skal sidde i Folketinget, og dermed skal vedtage de love, som borgerne skal følge. Derfor har man som vælger medbestemmelse i, i hvilken retning samfundet skal bevæge sig i.