# data[].attributes.headline
Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.subject
Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.body
1.novembrī ir konstitucionāls tiesību akts , Latvijā pārgāja LTP rokās un tika dibināta.

2. Ideja par Latvijas valsti parādījās 20.gadsimta sākumā.

3.Latvijas Nacionālajā teātrī proklamēja neatkarīgas Latvijas valsts izveidošanu.

4.Latvijas kultūrvēsturiskā attīstība ir saistīta ar tās ģeogrāfisko atrašanos un mijiedarbību ar procesiem citur pasaulē.

5.Tā kļuva par Latvijas pagaidu parlamentu un nolika savas pilnvaras līdz ar Satversmes sapulces sanākšanu 1920.

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.body
1.Latvijas—Polijas robežas izveidi. Latvijas Pagaidu valdības un tās bruņoto spēku cīņa par Latvijas neatkarības nodrošināšanu 18.11.1918.–11.08. 1920.

2. Padomju Krievijas karaspēku, kas izvērtās cīņās par neatkarīgu un demokrātisku Latvijas republiku.

3.Latvijas brīvības cīņu iznākumu ietekmēja arī Krievijas pilsoņu kara, Igaunijas brīvības cīņu un Poļu—padomju kara gaita.

4.Brīvības cīņu veterānu apbalvošanai 1920. gadā izveidoja Lāčplēša Kara ordeni.

5.Latvijas brīvības cīņas jeb Latvijas Neatkarības karš[3] bija karš pret jaundibinātās Latvijas Republikas teritorijā iebrukušo Padomju Krievijas.

# data[].attributes.headline
Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.subject
Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.body
1.Vēlēšanās varēja piedalīties abu dzimumu pilsoņi, kas bija sasnieguši 21 gada vecumu. Pilsonību piešķīra visiem, kas Latvijas teritorijā bija dzīvojuši pirms.

2. 1919. gada 19. augustā Tautas padome pieņēma likumu par Satversmes sapulces vēlēšanām.

3.Tas nodrošināja plašāko iespējamo tautas viedokļa pārstāvniecību.

4.Vēlēšanās varēja piedalīties abu dzimumu pilsoņi, kas bija sasnieguši 21 gada vecumu. Pilsonību piešķīra visiem, kas Latvijas teritorijā bija dzīvojuši pirms Pirmā pasaules kara sākuma.

5.Beidzoties Latgales atbrīvošanai, Satversmes sapulces vēlēšanas notika 1920. gada 17.—18. aprīlī. 57 deputātus Satversmes sapulcē ieguva sociāldemokrāti; 26 deputātus ieguva Latviešu Zemnieku savienība, 17 deputātus ieguva Latgales Zemnieku partija. Kopumā bija ievēlētas 16 partijas un politiskās grupas. No mazākumtautībām vislabāk pārstāvētie bija vācbaltieši un ebreji.

# data[].attributes.headline
Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.subject
Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.body
1.No 1945.gada 19.jūnija zvejniekiem tika noteiktas piestātnes, kas tika norobežotas ar ... Imanta Upnera atmiņas par padomju laikiem.

2.Lai novērstu iedzīvotāju bēgšanu no PSRS un nodrošinātos pret iespējamu Rietumvalstu uzbrukumu, PSRS sāk nostiprināt savu jauno Rietumu robežu.

3.Latvijas teritorijā tiek ievesti lieli militārie spēki - Rīgā atrodas Baltijas Militārā apgabala štābs, Liepāja, gluži tāpat kā cariskās impērijas periodā, kļūst par galveno kara flotes jūras karabāzi.

4.Tā ir neaizsalstoša osta un to nav iespējams nobloķēt kā Somu jūras līcī esošās ostas, aizverot ieeju Somu jūras līcī.

5.Igaunijas teritorija kopā ar Ļeņingradu, Novgorodu un Pleskavas apgabalu ietilpa Ļeņingradas Militārajā apgabalā.

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.body
1. Lai atvieglotu valsts ekonomisko situāciju, Latvijas valdība meklēja kontaktus un mēģināja tuvināties Krievijas PFSR.

2.Latvijas neatkarības atjaunošana bija vairāku politisku notikumu secība, kas sākās ar Atmodas laika sabiedrisko kustību dibināšanu un Latvijas neatkarības atjaunošanas deklarācijas pieņemšanu un beidzās ar neatkarības atjaunošanas starptautisku atzīšanu pēc Augusta puča sagrāves.

3.Latvijas PSR Augstākās Padomes Deklarācija Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu ir dokuments, ar kuru 1990. gada 4. maijā tika atjaunota Satversmes sapulces 1922. gada 15. februārī pieņemtā Latvijas Republikas Satversme.

4.Šī deklarācija pasludināja 1940. gada 17. jūnija PSRS militāro agresiju kā starptautisku noziegumu un atjaunoja Latvijas Republikas suverenitāti.

5.Latvijas Republikas Satversme (latgaliešu: Latvejis Republikys Satversme, lībiešu: Leţmō Republik Pūojpandõks) ir Latvijas Republikas pamatlikums. Satversme uzskatāma par īso konstitūciju; tai ir 8 nodaļas un 116 panti (līdz 1998. gadam, kad Saeima pieņēma nodaļu "Cilvēka pamattiesības", bija 7 nodaļas un 88 panti).

6.Satversme ir sestā vecākā spēkā esošā republikas konstitūcija pasaulē un ir vecākā spēkā esošā Centrālās un Austrumeiropas konstitūcija.