# data[].attributes.body
Nimetön 10 minuuttia
Hansa-liiton valta väheni vuosien 1500 ja 1600 ajalla, kun hollantilaiset ja englantilaiset vahvistivat asemiaan Pohjanmeren kaupassa, sekä kun Ruotsi ja Tanska siirtyivät hallitsemaan Itämeren kaupankäyntiä. Myös yksi syy Hansan vallan hiipumiseen oli Amerikan löytyminen. Kun Uskonpuhdistus oli tapahtunut, ja Euroopassa katolilaisuus väheni, tiettyjen tarvikkeiden kysyntä väheni.

Nimetön 9 minuuttia
Hansa-liitto syntyi viikinkien vallan kadottua. Hansakauppiaat osallistuivat monen kaupungin hallintoon. Esimerkiksi Ruotsin keskiaikaisessa lainsäädännössä määrättiin tarkoin, kuinka monta saksalaista sai kuulua kaupungin raatiin ja monenko piti olla kotimaisia. Hansakaupan merkityksen kannalta keskeistä oli uuden laivatyypin, koggin, kehittäminen. Koggeihin mahtui enemmän rahtitavaroita, kuin muihin laivatyyppeihin. Tärkeitä vientitavaroita olivat suola, kankaat ja taloustavarat. LIsäksi Hansa välitti eurooppalaisia vaikutteita kieltä, kirjallisuutta ja muotia pohjoiseen. Hansa keskittyi pääasiassa kauppaan, mutta sillä oli myös sotilaallista voimaa. Se puollusti jäsentensä etuja aikana, jolloin ei ollut olemassa yhtenäistä Saksaa, joka olisi kyennyt antamaan takeet kaupankäynnin turvallisuudesta.

Vasa-laiva
Vasa-laiva
2 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Vasa-laiva rakennettiin vuosina 1621-1625. Se on historiallinen sota-alus, joka upposi 10.8.1628 Tukholman satamasta. Matkan tarkoitus oli noutaa mukaan kauempana sijaitsevasta Vaxholmin tukikohdasta noin 300 miestä. Sää oli ollut tyyni, mutta hetken päästä äkillinen tuulenpuuska tarttui sen purjeisiin ja kaatoi sen kello neljän ja viiden välillä iltapäivällä.

Nimetön 18 minuuttia
möiiiiii

kuningatar Kristiina
kuningatar Kristiina
13 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Kuningatar Kristiinan valtakausi oli 6. marraskuuta 1632-6. kesäkuuta 1654.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina syntyi 8. Joulukuuta 1626 Tre Kronor-linnassa, ja kuoli 9. Huhtikuuta 1689 Roomassa.

Nimetön 22 tuntia
Kristiinan edeltäjä oli Kustaa II Aadolf ja seuraaja Kaarle X Kustaa

Nimetön 22 tuntia
Äiti oli Maria Eleonoora ja isä oli Kustaa II Aadolf.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina luopui kruunustaan 1. päivänä kesäkuuta 1564, jolloin myös säädyt sopivat Kristiinan elatuksesta.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina kasvatettiin Luterilaiseksi, mutta kääntyi myöhemmin Roomalaiskatolilaiseksi.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina oli Persian suurkuninkaan Kyyros II Suuren suuri ihailija.

Nimetön 19 minuuttia
Kristiinaa kohdeltiin samalla tavalla kuin poikia, koska suurinosa hallitsijoista oli ollut poikia

Nimetön 12 minuuttia
Kristiina järjesti valtakautensa suurimman yllätyksen vuonna 1654. Omapäinen kuningatar kääntyi katolilaiseksi, vaikka hänen isänsä oli taistellut kolmekymmenvuotisen sodan aikana katolilaisia vastaan.

Nimetön 12 minuuttia
Kristiina ei osannut huolehtia valtion taloudesta. Hoviin tuotiin kaikki hienoudet Euroopasta, eikä juhlallisuuksien järjestämisessä säästelty.

Nimetön 8 minuuttia
Kristiina rakasti taiteita ja arvosti tieteitä.

Nimetön 7 minuuttia
Kristiina antoi tärkeimmät virat kavereilleen eikä pätevimmille

Nimetön minuutti
Kristiina ilmoitti luopuvansa luterilaisen Ruotsin kruunusta ja pakeni maasta Euroopan halki Roomaan, jossa paavi otti hänet suojelukseensa.

Kaarle XII
Kaarle XII
2 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Kaarle XII oli Ruotsinkuningas vuosina 1697-1718 . Naapurivaltiot Tanska,Venäjä ja Puola -Liettua päättivät käyttää tilaisuutta hyväkseen julistamalla Ruotsille sodan yhtä aikaa vuonna 1700, koska kuvittelivat vasta 17-vuotiaan Kaarle XII:n olevan heikko vastus. Tämä sota tunnetaan nimellä suuri Pohjan sota, ja se päättyi vuonna 1721 Fredrik I:n hallitessa Ruotsia. Kaarle on syntynyt 17. kesäkuuta, 1682 Tukholmassa, Ruotsissa. Hän kuoli 30. marraskuuta 1718 Norjassa, 36 vuotiaana. Sodan alkupuolella Kaarle XII löi nopeasti tanskalaiset ja pakotti maan rauhaan.

Nimetön 20 minuuttia
oki

Suuri Pohjan sota
Suuri Pohjan sota
10 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Suuri Pohjan sota alkoi vuonna 1700 ja loppui 1721. Sodassa sotivat Venäjä, Ruotsi, Holstein-Gottorp, Osmanien valtakunta, Ukrainan kasakat, Iso-Britannia, Saksi, Puola-Liettua, Tanska, Preussi, Hannover ja Moldova. Ruotsi menetti 25 000 sotilasta sodassa. Nälkään ja tauteihin 175 000. Venäjältä kaatui tai haavottui 75 000 sotilasta.

Nimetön 22 tuntia
Venäläiset liittyivät mukaan alkuvuodesta 1700.

Nimetön 22 tuntia
Suuren pohjan sodan rauhat. Prutin rauha 1711. Tukholman rauhat 1719-1720. Uuden kaupungin rauha 1721

Nimetön 22 tuntia
Suuri Pojan sota käytiin vuosina 1700-1721 Ruotsin ja suuren vihollisliittouman valillä. Ruosin vastustajiin lukeutuivat Venäjä, Saksi, Tanska ja Puoli-Liettua sekä vuodesta 1715 myös Preussi ja Hannover

Nimetön 40 minuuttia
oki

Nimetön 15 minuuttia
Sota alkoi 12. helmikuuta ja loppui 30. elokuuta.

Nimetön 9 minuuttia
Tappio Pultavassa Ruotsalaisten taistelu vaikutti voittokkaalta ja Venäjä joutui perääntymään. Ruotsalaisten mielestä joukot eivät olleet oikeissa asemissa ja hyökkäys keskeytettiin rivien kokoamista varten. Tämä oli virhe ja myös Venäläiset saivat aikaa koota joukkonsa ja taistelu kääntyi Venäläisten eduksi. 20 000 Ruotsalaista jäi vangiksi Venäjälle ja vain pieni joukko Kaarle XII:n sotilaita pääsi karkuun Turkkiin.

Nimetön 6 minuuttia
Ruotsi oli 1600 -luvulla noussut suurvallaksi Tanskan,Venäjän,Puola-LIettua ja saksan kustannuskselle

Nimetön 4 minuuttia
Suuren pohjan sodan taisteluita olivat Narva, Väinäjoki, Kliszow, Pultusk, Jakobstadt, Posen, Punitz, Freustadt, Lesnaja, Pultava, Helsingborg, Gadebusch, Helsinki, Kostianvirta, Napue ja Riilahti.

Nimetön 4 minuuttia
Komentaja RUOTSI: Kaarle XII,

Pietari Suuri

Hansa-liitto
Hansa-liitto
3 kommentit

Nimetön 19 minuuttia
oki

Nimetön 10 minuuttia
Hansa-liiton valta väheni vuosien 1500 ja 1600 ajalla, kun hollantilaiset ja englantilaiset vahvistivat asemiaan Pohjanmeren kaupassa, sekä kun Ruotsi ja Tanska siirtyivät hallitsemaan Itämeren kaupankäyntiä. Myös yksi syy Hansan vallan hiipumiseen oli Amerikan löytyminen. Kun Uskonpuhdistus oli tapahtunut, ja Euroopassa katolilaisuus väheni, tiettyjen tarvikkeiden kysyntä väheni.

Nimetön 9 minuuttia
Hansa-liitto syntyi viikinkien vallan kadottua. Hansakauppiaat osallistuivat monen kaupungin hallintoon. Esimerkiksi Ruotsin keskiaikaisessa lainsäädännössä määrättiin tarkoin, kuinka monta saksalaista sai kuulua kaupungin raatiin ja monenko piti olla kotimaisia. Hansakaupan merkityksen kannalta keskeistä oli uuden laivatyypin, koggin, kehittäminen. Koggeihin mahtui enemmän rahtitavaroita, kuin muihin laivatyyppeihin. Tärkeitä vientitavaroita olivat suola, kankaat ja taloustavarat. LIsäksi Hansa välitti eurooppalaisia vaikutteita kieltä, kirjallisuutta ja muotia pohjoiseen. Hansa keskittyi pääasiassa kauppaan, mutta sillä oli myös sotilaallista voimaa. Se puollusti jäsentensä etuja aikana, jolloin ei ollut olemassa yhtenäistä Saksaa, joka olisi kyennyt antamaan takeet kaupankäynnin turvallisuudesta.

Vasa-laiva
Vasa-laiva
2 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Vasa-laiva rakennettiin vuosina 1621-1625. Se on historiallinen sota-alus, joka upposi 10.8.1628 Tukholman satamasta. Matkan tarkoitus oli noutaa mukaan kauempana sijaitsevasta Vaxholmin tukikohdasta noin 300 miestä. Sää oli ollut tyyni, mutta hetken päästä äkillinen tuulenpuuska tarttui sen purjeisiin ja kaatoi sen kello neljän ja viiden välillä iltapäivällä.

Nimetön 18 minuuttia
möiiiiii

kuningatar Kristiina
kuningatar Kristiina
13 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Kuningatar Kristiinan valtakausi oli 6. marraskuuta 1632-6. kesäkuuta 1654.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina syntyi 8. Joulukuuta 1626 Tre Kronor-linnassa, ja kuoli 9. Huhtikuuta 1689 Roomassa.

Nimetön 22 tuntia
Kristiinan edeltäjä oli Kustaa II Aadolf ja seuraaja Kaarle X Kustaa

Nimetön 22 tuntia
Äiti oli Maria Eleonoora ja isä oli Kustaa II Aadolf.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina luopui kruunustaan 1. päivänä kesäkuuta 1564, jolloin myös säädyt sopivat Kristiinan elatuksesta.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina kasvatettiin Luterilaiseksi, mutta kääntyi myöhemmin Roomalaiskatolilaiseksi.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina oli Persian suurkuninkaan Kyyros II Suuren suuri ihailija.

Nimetön 19 minuuttia
Kristiinaa kohdeltiin samalla tavalla kuin poikia, koska suurinosa hallitsijoista oli ollut poikia

Nimetön 12 minuuttia
Kristiina järjesti valtakautensa suurimman yllätyksen vuonna 1654. Omapäinen kuningatar kääntyi katolilaiseksi, vaikka hänen isänsä oli taistellut kolmekymmenvuotisen sodan aikana katolilaisia vastaan.

Nimetön 12 minuuttia
Kristiina ei osannut huolehtia valtion taloudesta. Hoviin tuotiin kaikki hienoudet Euroopasta, eikä juhlallisuuksien järjestämisessä säästelty.

Nimetön 8 minuuttia
Kristiina rakasti taiteita ja arvosti tieteitä.

Nimetön 7 minuuttia
Kristiina antoi tärkeimmät virat kavereilleen eikä pätevimmille

Nimetön minuutti
Kristiina ilmoitti luopuvansa luterilaisen Ruotsin kruunusta ja pakeni maasta Euroopan halki Roomaan, jossa paavi otti hänet suojelukseensa.

Kaarle XII
Kaarle XII
2 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Kaarle XII oli Ruotsinkuningas vuosina 1697-1718 . Naapurivaltiot Tanska,Venäjä ja Puola -Liettua päättivät käyttää tilaisuutta hyväkseen julistamalla Ruotsille sodan yhtä aikaa vuonna 1700, koska kuvittelivat vasta 17-vuotiaan Kaarle XII:n olevan heikko vastus. Tämä sota tunnetaan nimellä suuri Pohjan sota, ja se päättyi vuonna 1721 Fredrik I:n hallitessa Ruotsia. Kaarle on syntynyt 17. kesäkuuta, 1682 Tukholmassa, Ruotsissa. Hän kuoli 30. marraskuuta 1718 Norjassa, 36 vuotiaana. Sodan alkupuolella Kaarle XII löi nopeasti tanskalaiset ja pakotti maan rauhaan.

Nimetön 20 minuuttia
oki

Suuri Pohjan sota
Suuri Pohjan sota
10 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Suuri Pohjan sota alkoi vuonna 1700 ja loppui 1721. Sodassa sotivat Venäjä, Ruotsi, Holstein-Gottorp, Osmanien valtakunta, Ukrainan kasakat, Iso-Britannia, Saksi, Puola-Liettua, Tanska, Preussi, Hannover ja Moldova. Ruotsi menetti 25 000 sotilasta sodassa. Nälkään ja tauteihin 175 000. Venäjältä kaatui tai haavottui 75 000 sotilasta.

Nimetön 22 tuntia
Venäläiset liittyivät mukaan alkuvuodesta 1700.

Nimetön 22 tuntia
Suuren pohjan sodan rauhat. Prutin rauha 1711. Tukholman rauhat 1719-1720. Uuden kaupungin rauha 1721

Nimetön 22 tuntia
Suuri Pojan sota käytiin vuosina 1700-1721 Ruotsin ja suuren vihollisliittouman valillä. Ruosin vastustajiin lukeutuivat Venäjä, Saksi, Tanska ja Puoli-Liettua sekä vuodesta 1715 myös Preussi ja Hannover

Nimetön 40 minuuttia
oki

Nimetön 15 minuuttia
Sota alkoi 12. helmikuuta ja loppui 30. elokuuta.

Nimetön 9 minuuttia
Tappio Pultavassa Ruotsalaisten taistelu vaikutti voittokkaalta ja Venäjä joutui perääntymään. Ruotsalaisten mielestä joukot eivät olleet oikeissa asemissa ja hyökkäys keskeytettiin rivien kokoamista varten. Tämä oli virhe ja myös Venäläiset saivat aikaa koota joukkonsa ja taistelu kääntyi Venäläisten eduksi. 20 000 Ruotsalaista jäi vangiksi Venäjälle ja vain pieni joukko Kaarle XII:n sotilaita pääsi karkuun Turkkiin.

Nimetön 6 minuuttia
Ruotsi oli 1600 -luvulla noussut suurvallaksi Tanskan,Venäjän,Puola-LIettua ja saksan kustannuskselle

Nimetön 4 minuuttia
Suuren pohjan sodan taisteluita olivat Narva, Väinäjoki, Kliszow, Pultusk, Jakobstadt, Posen, Punitz, Freustadt, Lesnaja, Pultava, Helsingborg, Gadebusch, Helsinki, Kostianvirta, Napue ja Riilahti.

Nimetön 4 minuuttia
Komentaja RUOTSI: Kaarle XII,

Pietari Suuri

luo tunnus Kirjaudu share
luo tunnus
Kirjaudu
share_arrow
Jaa
help_outline
more_horiz
Ruotsin suurvalta-aika

johanna_harju
●
minuutti
Hansa-liitto
Hansa-liitto
3 kommentit

Nimetön 19 minuuttia
oki

Nimetön 10 minuuttia
Hansa-liiton valta väheni vuosien 1500 ja 1600 ajalla, kun hollantilaiset ja englantilaiset vahvistivat asemiaan Pohjanmeren kaupassa, sekä kun Ruotsi ja Tanska siirtyivät hallitsemaan Itämeren kaupankäyntiä. Myös yksi syy Hansan vallan hiipumiseen oli Amerikan löytyminen. Kun Uskonpuhdistus oli tapahtunut, ja Euroopassa katolilaisuus väheni, tiettyjen tarvikkeiden kysyntä väheni.

Nimetön 9 minuuttia
Hansa-liitto syntyi viikinkien vallan kadottua. Hansakauppiaat osallistuivat monen kaupungin hallintoon. Esimerkiksi Ruotsin keskiaikaisessa lainsäädännössä määrättiin tarkoin, kuinka monta saksalaista sai kuulua kaupungin raatiin ja monenko piti olla kotimaisia. Hansakaupan merkityksen kannalta keskeistä oli uuden laivatyypin, koggin, kehittäminen. Koggeihin mahtui enemmän rahtitavaroita, kuin muihin laivatyyppeihin. Tärkeitä vientitavaroita olivat suola, kankaat ja taloustavarat. LIsäksi Hansa välitti eurooppalaisia vaikutteita kieltä, kirjallisuutta ja muotia pohjoiseen. Hansa keskittyi pääasiassa kauppaan, mutta sillä oli myös sotilaallista voimaa. Se puollusti jäsentensä etuja aikana, jolloin ei ollut olemassa yhtenäistä Saksaa, joka olisi kyennyt antamaan takeet kaupankäynnin turvallisuudesta.

Vasa-laiva
Vasa-laiva
2 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Vasa-laiva rakennettiin vuosina 1621-1625. Se on historiallinen sota-alus, joka upposi 10.8.1628 Tukholman satamasta. Matkan tarkoitus oli noutaa mukaan kauempana sijaitsevasta Vaxholmin tukikohdasta noin 300 miestä. Sää oli ollut tyyni, mutta hetken päästä äkillinen tuulenpuuska tarttui sen purjeisiin ja kaatoi sen kello neljän ja viiden välillä iltapäivällä.

Nimetön 18 minuuttia
möiiiiii

kuningatar Kristiina
kuningatar Kristiina
13 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Kuningatar Kristiinan valtakausi oli 6. marraskuuta 1632-6. kesäkuuta 1654.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina syntyi 8. Joulukuuta 1626 Tre Kronor-linnassa, ja kuoli 9. Huhtikuuta 1689 Roomassa.

Nimetön 22 tuntia
Kristiinan edeltäjä oli Kustaa II Aadolf ja seuraaja Kaarle X Kustaa

Nimetön 22 tuntia
Äiti oli Maria Eleonoora ja isä oli Kustaa II Aadolf.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina luopui kruunustaan 1. päivänä kesäkuuta 1564, jolloin myös säädyt sopivat Kristiinan elatuksesta.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina kasvatettiin Luterilaiseksi, mutta kääntyi myöhemmin Roomalaiskatolilaiseksi.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina oli Persian suurkuninkaan Kyyros II Suuren suuri ihailija.

Nimetön 19 minuuttia
Kristiinaa kohdeltiin samalla tavalla kuin poikia, koska suurinosa hallitsijoista oli ollut poikia

Nimetön 12 minuuttia
Kristiina järjesti valtakautensa suurimman yllätyksen vuonna 1654. Omapäinen kuningatar kääntyi katolilaiseksi, vaikka hänen isänsä oli taistellut kolmekymmenvuotisen sodan aikana katolilaisia vastaan.

Nimetön 12 minuuttia
Kristiina ei osannut huolehtia valtion taloudesta. Hoviin tuotiin kaikki hienoudet Euroopasta, eikä juhlallisuuksien järjestämisessä säästelty.

Nimetön 8 minuuttia
Kristiina rakasti taiteita ja arvosti tieteitä.

Nimetön 7 minuuttia
Kristiina antoi tärkeimmät virat kavereilleen eikä pätevimmille

Nimetön minuutti
Kristiina ilmoitti luopuvansa luterilaisen Ruotsin kruunusta ja pakeni maasta Euroopan halki Roomaan, jossa paavi otti hänet suojelukseensa.

Kaarle XII
Kaarle XII
2 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Kaarle XII oli Ruotsinkuningas vuosina 1697-1718 . Naapurivaltiot Tanska,Venäjä ja Puola -Liettua päättivät käyttää tilaisuutta hyväkseen julistamalla Ruotsille sodan yhtä aikaa vuonna 1700, koska kuvittelivat vasta 17-vuotiaan Kaarle XII:n olevan heikko vastus. Tämä sota tunnetaan nimellä suuri Pohjan sota, ja se päättyi vuonna 1721 Fredrik I:n hallitessa Ruotsia. Kaarle on syntynyt 17. kesäkuuta, 1682 Tukholmassa, Ruotsissa. Hän kuoli 30. marraskuuta 1718 Norjassa, 36 vuotiaana. Sodan alkupuolella Kaarle XII löi nopeasti tanskalaiset ja pakotti maan rauhaan.

Nimetön 20 minuuttia
oki

Suuri Pohjan sota
Suuri Pohjan sota
10 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Suuri Pohjan sota alkoi vuonna 1700 ja loppui 1721. Sodassa sotivat Venäjä, Ruotsi, Holstein-Gottorp, Osmanien valtakunta, Ukrainan kasakat, Iso-Britannia, Saksi, Puola-Liettua, Tanska, Preussi, Hannover ja Moldova. Ruotsi menetti 25 000 sotilasta sodassa. Nälkään ja tauteihin 175 000. Venäjältä kaatui tai haavottui 75 000 sotilasta.

Nimetön 22 tuntia
Venäläiset liittyivät mukaan alkuvuodesta 1700.

Nimetön 22 tuntia
Suuren pohjan sodan rauhat. Prutin rauha 1711. Tukholman rauhat 1719-1720. Uuden kaupungin rauha 1721

Nimetön 22 tuntia
Suuri Pojan sota käytiin vuosina 1700-1721 Ruotsin ja suuren vihollisliittouman valillä. Ruosin vastustajiin lukeutuivat Venäjä, Saksi, Tanska ja Puoli-Liettua sekä vuodesta 1715 myös Preussi ja Hannover

Nimetön 40 minuuttia
oki

Nimetön 15 minuuttia
Sota alkoi 12. helmikuuta ja loppui 30. elokuuta.

Nimetön 9 minuuttia
Tappio Pultavassa Ruotsalaisten taistelu vaikutti voittokkaalta ja Venäjä joutui perääntymään. Ruotsalaisten mielestä joukot eivät olleet oikeissa asemissa ja hyökkäys keskeytettiin rivien kokoamista varten. Tämä oli virhe ja myös Venäläiset saivat aikaa koota joukkonsa ja taistelu kääntyi Venäläisten eduksi. 20 000 Ruotsalaista jäi vangiksi Venäjälle ja vain pieni joukko Kaarle XII:n sotilaita pääsi karkuun Turkkiin.

Nimetön 6 minuuttia
Ruotsi oli 1600 -luvulla noussut suurvallaksi Tanskan,Venäjän,Puola-LIettua ja saksan kustannuskselle

Nimetön 4 minuuttia
Suuren pohjan sodan taisteluita olivat Narva, Väinäjoki, Kliszow, Pultusk, Jakobstadt, Posen, Punitz, Freustadt, Lesnaja, Pultava, Helsingborg, Gadebusch, Helsinki, Kostianvirta, Napue ja Riilahti.

Nimetön 4 minuuttia
Komentaja RUOTSI: Kaarle XII,

Pietari Suuri

Hansa-liitto
Hansa-liitto
3 kommentit

Nimetön 19 minuuttia
oki

Nimetön 10 minuuttia
Hansa-liiton valta väheni vuosien 1500 ja 1600 ajalla, kun hollantilaiset ja englantilaiset vahvistivat asemiaan Pohjanmeren kaupassa, sekä kun Ruotsi ja Tanska siirtyivät hallitsemaan Itämeren kaupankäyntiä. Myös yksi syy Hansan vallan hiipumiseen oli Amerikan löytyminen. Kun Uskonpuhdistus oli tapahtunut, ja Euroopassa katolilaisuus väheni, tiettyjen tarvikkeiden kysyntä väheni.

Nimetön 9 minuuttia
Hansa-liitto syntyi viikinkien vallan kadottua. Hansakauppiaat osallistuivat monen kaupungin hallintoon. Esimerkiksi Ruotsin keskiaikaisessa lainsäädännössä määrättiin tarkoin, kuinka monta saksalaista sai kuulua kaupungin raatiin ja monenko piti olla kotimaisia. Hansakaupan merkityksen kannalta keskeistä oli uuden laivatyypin, koggin, kehittäminen. Koggeihin mahtui enemmän rahtitavaroita, kuin muihin laivatyyppeihin. Tärkeitä vientitavaroita olivat suola, kankaat ja taloustavarat. LIsäksi Hansa välitti eurooppalaisia vaikutteita kieltä, kirjallisuutta ja muotia pohjoiseen. Hansa keskittyi pääasiassa kauppaan, mutta sillä oli myös sotilaallista voimaa. Se puollusti jäsentensä etuja aikana, jolloin ei ollut olemassa yhtenäistä Saksaa, joka olisi kyennyt antamaan takeet kaupankäynnin turvallisuudesta.

Vasa-laiva
Vasa-laiva
2 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Vasa-laiva rakennettiin vuosina 1621-1625. Se on historiallinen sota-alus, joka upposi 10.8.1628 Tukholman satamasta. Matkan tarkoitus oli noutaa mukaan kauempana sijaitsevasta Vaxholmin tukikohdasta noin 300 miestä. Sää oli ollut tyyni, mutta hetken päästä äkillinen tuulenpuuska tarttui sen purjeisiin ja kaatoi sen kello neljän ja viiden välillä iltapäivällä.

Nimetön 18 minuuttia
möiiiiii

kuningatar Kristiina
kuningatar Kristiina
13 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Kuningatar Kristiinan valtakausi oli 6. marraskuuta 1632-6. kesäkuuta 1654.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina syntyi 8. Joulukuuta 1626 Tre Kronor-linnassa, ja kuoli 9. Huhtikuuta 1689 Roomassa.

Nimetön 22 tuntia
Kristiinan edeltäjä oli Kustaa II Aadolf ja seuraaja Kaarle X Kustaa

Nimetön 22 tuntia
Äiti oli Maria Eleonoora ja isä oli Kustaa II Aadolf.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina luopui kruunustaan 1. päivänä kesäkuuta 1564, jolloin myös säädyt sopivat Kristiinan elatuksesta.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina kasvatettiin Luterilaiseksi, mutta kääntyi myöhemmin Roomalaiskatolilaiseksi.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina oli Persian suurkuninkaan Kyyros II Suuren suuri ihailija.

Nimetön 19 minuuttia
Kristiinaa kohdeltiin samalla tavalla kuin poikia, koska suurinosa hallitsijoista oli ollut poikia

Nimetön 12 minuuttia
Kristiina järjesti valtakautensa suurimman yllätyksen vuonna 1654. Omapäinen kuningatar kääntyi katolilaiseksi, vaikka hänen isänsä oli taistellut kolmekymmenvuotisen sodan aikana katolilaisia vastaan.

Nimetön 12 minuuttia
Kristiina ei osannut huolehtia valtion taloudesta. Hoviin tuotiin kaikki hienoudet Euroopasta, eikä juhlallisuuksien järjestämisessä säästelty.

Nimetön 8 minuuttia
Kristiina rakasti taiteita ja arvosti tieteitä.

Nimetön 7 minuuttia
Kristiina antoi tärkeimmät virat kavereilleen eikä pätevimmille

Nimetön minuutti
Kristiina ilmoitti luopuvansa luterilaisen Ruotsin kruunusta ja pakeni maasta Euroopan halki Roomaan, jossa paavi otti hänet suojelukseensa.

Kaarle XII
Kaarle XII
2 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Kaarle XII oli Ruotsinkuningas vuosina 1697-1718 . Naapurivaltiot Tanska,Venäjä ja Puola -Liettua päättivät käyttää tilaisuutta hyväkseen julistamalla Ruotsille sodan yhtä aikaa vuonna 1700, koska kuvittelivat vasta 17-vuotiaan Kaarle XII:n olevan heikko vastus. Tämä sota tunnetaan nimellä suuri Pohjan sota, ja se päättyi vuonna 1721 Fredrik I:n hallitessa Ruotsia. Kaarle on syntynyt 17. kesäkuuta, 1682 Tukholmassa, Ruotsissa. Hän kuoli 30. marraskuuta 1718 Norjassa, 36 vuotiaana. Sodan alkupuolella Kaarle XII löi nopeasti tanskalaiset ja pakotti maan rauhaan.

Nimetön 20 minuuttia
oki

Suuri Pohjan sota
Suuri Pohjan sota
10 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Suuri Pohjan sota alkoi vuonna 1700 ja loppui 1721. Sodassa sotivat Venäjä, Ruotsi, Holstein-Gottorp, Osmanien valtakunta, Ukrainan kasakat, Iso-Britannia, Saksi, Puola-Liettua, Tanska, Preussi, Hannover ja Moldova. Ruotsi menetti 25 000 sotilasta sodassa. Nälkään ja tauteihin 175 000. Venäjältä kaatui tai haavottui 75 000 sotilasta.

Nimetön 22 tuntia
Venäläiset liittyivät mukaan alkuvuodesta 1700.

Nimetön 22 tuntia
Suuren pohjan sodan rauhat. Prutin rauha 1711. Tukholman rauhat 1719-1720. Uuden kaupungin rauha 1721

Nimetön 22 tuntia
Suuri Pojan sota käytiin vuosina 1700-1721 Ruotsin ja suuren vihollisliittouman valillä. Ruosin vastustajiin lukeutuivat Venäjä, Saksi, Tanska ja Puoli-Liettua sekä vuodesta 1715 myös Preussi ja Hannover

Nimetön 40 minuuttia
oki

Nimetön 15 minuuttia
Sota alkoi 12. helmikuuta ja loppui 30. elokuuta.

Nimetön 9 minuuttia
Tappio Pultavassa Ruotsalaisten taistelu vaikutti voittokkaalta ja Venäjä joutui perääntymään. Ruotsalaisten mielestä joukot eivät olleet oikeissa asemissa ja hyökkäys keskeytettiin rivien kokoamista varten. Tämä oli virhe ja myös Venäläiset saivat aikaa koota joukkonsa ja taistelu kääntyi Venäläisten eduksi. 20 000 Ruotsalaista jäi vangiksi Venäjälle ja vain pieni joukko Kaarle XII:n sotilaita pääsi karkuun Turkkiin.

Nimetön 6 minuuttia
Ruotsi oli 1600 -luvulla noussut suurvallaksi Tanskan,Venäjän,Puola-LIettua ja saksan kustannuskselle

Nimetön 4 minuuttia
Suuren pohjan sodan taisteluita olivat Narva, Väinäjoki, Kliszow, Pultusk, Jakobstadt, Posen, Punitz, Freustadt, Lesnaja, Pultava, Helsingborg, Gadebusch, Helsinki, Kostianvirta, Napue ja Riilahti.

Nimetön 4 minuuttia
Komentaja RUOTSI: Kaarle XII,

Pietari Suuri

# data[].attributes.body
●

Nimetön 10 minuuttia
Hansa-liiton valta väheni vuosien 1500 ja 1600 ajalla, kun hollantilaiset ja englantilaiset vahvistivat asemiaan Pohjanmeren kaupassa, sekä kun Ruotsi ja Tanska siirtyivät hallitsemaan Itämeren kaupankäyntiä. Myös yksi syy Hansan vallan hiipumiseen oli Amerikan löytyminen. Kun Uskonpuhdistus oli tapahtunut, ja Euroopassa katolilaisuus väheni, tiettyjen tarvikkeiden kysyntä väheni.

Nimetön 9 minuuttia
Hansa-liitto syntyi viikinkien vallan kadottua. Hansakauppiaat osallistuivat monen kaupungin hallintoon. Esimerkiksi Ruotsin keskiaikaisessa lainsäädännössä määrättiin tarkoin, kuinka monta saksalaista sai kuulua kaupungin raatiin ja monenko piti olla kotimaisia. Hansakaupan merkityksen kannalta keskeistä oli uuden laivatyypin, koggin, kehittäminen. Koggeihin mahtui enemmän rahtitavaroita, kuin muihin laivatyyppeihin. Tärkeitä vientitavaroita olivat suola, kankaat ja taloustavarat. LIsäksi Hansa välitti eurooppalaisia vaikutteita kieltä, kirjallisuutta ja muotia pohjoiseen. Hansa keskittyi pääasiassa kauppaan, mutta sillä oli myös sotilaallista voimaa. Se puollusti jäsentensä etuja aikana, jolloin ei ollut olemassa yhtenäistä Saksaa, joka olisi kyennyt antamaan takeet kaupankäynnin turvallisuudesta.

Vasa-laiva
Vasa-laiva
2 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Vasa-laiva rakennettiin vuosina 1621-1625. Se on historiallinen sota-alus, joka upposi 10.8.1628 Tukholman satamasta. Matkan tarkoitus oli noutaa mukaan kauempana sijaitsevasta Vaxholmin tukikohdasta noin 300 miestä. Sää oli ollut tyyni, mutta hetken päästä äkillinen tuulenpuuska tarttui sen purjeisiin ja kaatoi sen kello neljän ja viiden välillä iltapäivällä.

Nimetön 18 minuuttia
möiiiiii

kuningatar Kristiina
kuningatar Kristiina
13 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Kuningatar Kristiinan valtakausi oli 6. marraskuuta 1632-6. kesäkuuta 1654.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina syntyi 8. Joulukuuta 1626 Tre Kronor-linnassa, ja kuoli 9. Huhtikuuta 1689 Roomassa.

Nimetön 22 tuntia
Kristiinan edeltäjä oli Kustaa II Aadolf ja seuraaja Kaarle X Kustaa

Nimetön 22 tuntia
Äiti oli Maria Eleonoora ja isä oli Kustaa II Aadolf.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina luopui kruunustaan 1. päivänä kesäkuuta 1564, jolloin myös säädyt sopivat Kristiinan elatuksesta.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina kasvatettiin Luterilaiseksi, mutta kääntyi myöhemmin Roomalaiskatolilaiseksi.

Nimetön 22 tuntia
Kristiina oli Persian suurkuninkaan Kyyros II Suuren suuri ihailija.

Nimetön 19 minuuttia
Kristiinaa kohdeltiin samalla tavalla kuin poikia, koska suurinosa hallitsijoista oli ollut poikia

Nimetön 12 minuuttia
Kristiina järjesti valtakautensa suurimman yllätyksen vuonna 1654. Omapäinen kuningatar kääntyi katolilaiseksi, vaikka hänen isänsä oli taistellut kolmekymmenvuotisen sodan aikana katolilaisia vastaan.

Nimetön 12 minuuttia
Kristiina ei osannut huolehtia valtion taloudesta. Hoviin tuotiin kaikki hienoudet Euroopasta, eikä juhlallisuuksien järjestämisessä säästelty.

Nimetön 8 minuuttia
Kristiina rakasti taiteita ja arvosti tieteitä.

Nimetön 7 minuuttia
Kristiina antoi tärkeimmät virat kavereilleen eikä pätevimmille

Nimetön minuutti
Kristiina ilmoitti luopuvansa luterilaisen Ruotsin kruunusta ja pakeni maasta Euroopan halki Roomaan, jossa paavi otti hänet suojelukseensa.

Kaarle XII
Kaarle XII
2 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Kaarle XII oli Ruotsinkuningas vuosina 1697-1718 . Naapurivaltiot Tanska,Venäjä ja Puola -Liettua päättivät käyttää tilaisuutta hyväkseen julistamalla Ruotsille sodan yhtä aikaa vuonna 1700, koska kuvittelivat vasta 17-vuotiaan Kaarle XII:n olevan heikko vastus. Tämä sota tunnetaan nimellä suuri Pohjan sota, ja se päättyi vuonna 1721 Fredrik I:n hallitessa Ruotsia. Kaarle on syntynyt 17. kesäkuuta, 1682 Tukholmassa, Ruotsissa. Hän kuoli 30. marraskuuta 1718 Norjassa, 36 vuotiaana. Sodan alkupuolella Kaarle XII löi nopeasti tanskalaiset ja pakotti maan rauhaan.

Nimetön 20 minuuttia
oki

Suuri Pohjan sota
Suuri Pohjan sota
10 kommentit

Nimetön 22 tuntia
Suuri Pohjan sota alkoi vuonna 1700 ja loppui 1721. Sodassa sotivat Venäjä, Ruotsi, Holstein-Gottorp, Osmanien valtakunta, Ukrainan kasakat, Iso-Britannia, Saksi, Puola-Liettua, Tanska, Preussi, Hannover ja Moldova. Ruotsi menetti 25 000 sotilasta sodassa. Nälkään ja tauteihin 175 000. Venäjältä kaatui tai haavottui 75 000 sotilasta.

Nimetön 22 tuntia
Venäläiset liittyivät mukaan alkuvuodesta 1700.

Nimetön 22 tuntia
Suuren pohjan sodan rauhat. Prutin rauha 1711. Tukholman rauhat 1719-1720. Uuden kaupungin rauha 1721

Nimetön 22 tuntia
Suuri Pojan sota käytiin vuosina 1700-1721 Ruotsin ja suuren vihollisliittouman valillä. Ruosin vastustajiin lukeutuivat Venäjä, Saksi, Tanska ja Puoli-Liettua sekä vuodesta 1715 myös Preussi ja Hannover

Nimetön 40 minuuttia
oki

Nimetön 15 minuuttia
Sota alkoi 12. helmikuuta ja loppui 30. elokuuta.

Nimetön 9 minuuttia
Tappio Pultavassa Ruotsalaisten taistelu vaikutti voittokkaalta ja Venäjä joutui perääntymään. Ruotsalaisten mielestä joukot eivät olleet oikeissa asemissa ja hyökkäys keskeytettiin rivien kokoamista varten. Tämä oli virhe ja myös Venäläiset saivat aikaa koota joukkonsa ja taistelu kääntyi Venäläisten eduksi. 20 000 Ruotsalaista jäi vangiksi Venäjälle ja vain pieni joukko Kaarle XII:n sotilaita pääsi karkuun Turkkiin.

Nimetön 6 minuuttia
Ruotsi oli 1600 -luvulla noussut suurvallaksi Tanskan,Venäjän,Puola-LIettua ja saksan kustannuskselle

Nimetön 4 minuuttia
Suuren pohjan sodan taisteluita olivat Narva, Väinäjoki, Kliszow, Pultusk, Jakobstadt, Posen, Punitz, Freustadt, Lesnaja, Pultava, Helsingborg, Gadebusch, Helsinki, Kostianvirta, Napue ja Riilahti.

Nimetön 4 minuuttia
Komentaja RUOTSI: Kaarle XII,

Pietari Suuri

# data[].attributes.body
virhe ja myös Venäläiset saivat aikaa koota joukkonsa ja taistelu kääntyi Venäläisten eduksi. 20 000 Ruotsalaista jäi vangiksi Venäjälle ja vain pieni joukko Kaarle XII:n sotilaita pääsi karkuun Turkkiin.
 
Nimetön minuutti 
Ruotsi oli 1600 -luvulla