# data[].attributes.body
I 1700 tallet kom enevælden i Danmark under pres af konsekvens for den Franske Revolution. I Frankrig ønskede folket ikke at magten lå ved kongen alene, og folket gik i protest og det var en tendens der spredte sig til andre steder i Europa herunder Danmark.
Orla Lehmann gik bag kongens ryg og forklarede de danske borgere hvor korrupt Kongen var, og fortalte dem at hvis de ønskede det liv som kongen havde lovet skulle de tage sagen i egen hånd. Folket gik i protest mod kongen og O. Lehmann blev fængslet for landsforræderi. Kongen indså senere at folkets protest enten ville udløse til en revolution eller at give efter for folket og indføre en Grundlov der var til fordel for borgerne.

# data[].attributes.body
Før Grundloven havde Danmark enevælde, men efter Grundlovens indførelse fik Danmark et begrænset monarkisk samfund, hvor vi har et kongehus men med ingen reel magt, da magten ligger hos folket (demokrati)

# data[].attributes.body
I de første kapitler beskrives kongehuset og arvefølgen og rammerne for den udøvende magt. De næste kapitler handler om regler indenfor den lovgivende magt og behandling af finansloven. Den dømmende magt bliver omtalt i kapitel 6, hvor der efterfølgende i kap. 7 forklares at borgerne har fuldt ud religionsfrihed. Resten af grundlovens 100 paragraffer handler om forskellige frihedsrettigheder så som ret til uddannelse og offentlig understøttelse

# data[].attributes.body
Forfatningsudkastet blev skrevet af D.G. Monrad og Orla Lehmann

# data[].attributes.body
Da Grundloven blev indført havde kun 15 % af befolkningen stemmeret, hvor det primært var adelige mænd der havde stemmeret, da man mente at den resterende befolkning havde en dårlig politisk dømmekraft grundet f.eks. køn eller sociale status

# data[].attributes.body
Danmarks Riges Grundlov blev vedtaget ved flertal i Den grundlovgivende Forsamling den 25. maj 1849 og underskrevet af Frederik 7. den 5. juni 1849