# data[].attributes.body
Naised hoolitsevad majapidamise eest ja mehed teevad tööd ja toidavad pere.

# data[].attributes.body
•  Kasvas perekonna roll ühiskonnas
•  Hakati rohkem tähtsustama perekonna loomist riituaalset külge (laulatust ja pulmatseterimooniat)
•  Vallalisust peeti vääraks
•  Perekonnamoraal tu-

gevnes ja kujunes naistetuup, keda iseloomustas nn kolm "K"-d (Kinder, Kirche, Kuche)

# data[].attributes.body
• Vanemaid hoiatati endiselt liigse leebuse eest – distsipliin kodus pidi olema karm
•  kasvas mehe tahe

teostada end töös ja jõuda edasi ametis

# data[].attributes.body
• Vanemaid hoiatati endiselt liigse leebuse eest – distsipliin kodus pidi olema karm

•   Eesti laps kasvas endist viisi laiendatud perekonnas, kus teda hoidsid-kasvatasid vanemad ning vanavanemad oma töödetegemiste kõrvalt

• Nemad osalesid tööelus pisikesest peale ja kogusid tarkust kõigest, mis nende ümber toimus

•  laps ei peaks kunagi saama süüa, juua ega magada küllastumiseni

lapset, tuleb hoida ja kaitsta mitte ainult ohtude, vaid ka liigse info ja tavaelu probleemide eest

Oluliselt muutus kasvatus ja suhtumine lapsesse. Kui keskajal oli lapse elu kulge- nud koos täiskasvanutega – ta nägi ja kuu- lis kõike, mis elus toimus, ja omandas nii ühiskonna tõekspidamised –, siis uusajal hakati kõrgkihtides lapsi eraldama täis- kasvanute elusfäärist lastetuppa. Ent laste- toaski püüti lapses arendada mitmeid voo- rusi, nagu usklikkust, autunnet, enese- kontrolli ja töökust. Vanemaid hoiatati endiselt liigse leebuse eest – distsipliin kodus pidi olema karm. Rõhutati isegi, et laps ei peaks kunagi saama süüa, juua ega magada küllastumiseni.

Eesti laps kasvas endist viisi laiendatud perekonnas, kus teda hoidsid-kasvatasid vanemad ning vanavanemad oma tööde- tegemiste kõrvalt. Nii oli see mujalgi, et vaesemate linnakodanike ja talurahva lapsi uus suund kasvatuses esialgu ei puuduta- nud.

# data[].attributes.body
Lapsed osalesid tööelus pisikesest peale ja kogusid tarkust kõigest, mis nende ümber toimus. Laste kõnet jälgiti, sobilikuks ei peetud vandumist, lobisemist, itsitamist ja teiste matkimist.
Seda näib kinnitavat ka valik eesti vanasõnu.

Õige sõna õigel ajal om kallip kui kuld. Lobiseja suu saab lopsi, seisja suu saab saia. Paha kuulata olgu paksud kõrvad.
Pea suu kinni, seisab selg terve.

Paha keel tõstab tüli.
Välimist mööda võetakse inimest vastu, kõnet mööda saadetakse ära.

# data[].attributes.body
•  Luther nõudis vaimulike tsölibaadi kaotamist ja soovitas neil abielluda

•  Abielus hakati nägema jumala kingitust, taevaliku armastuse kooli ja pelgupaika kõlvatuse eest

• seksuaalsuhe on väärtuslik ja püha,

kuna on jumala poolt antud, ja peab seega

olema abikaasadele naudinguks.

# data[].attributes.body
•   XVI sajandil suleti Euroopas mitmel pool avalikud saunad, väites, et saun kahjustab kõlblust .

•   XVI–XVIII sajandit ongi nimetatud inimliku pesematuse perioodiks. Arvati, et pese mine, eriti laste pesemine, on tervisele kahjulik

• Järk-järgult hakati jälgima ka kõnepruuki ja kontrollima oma väljendusviisi. Tekkis arusaam, et on sõnu ja väljendeid, mida kasutada ei sobi

Martin Luther

nõudis vaimulike tsölibaadi kaotamist, soovitas abielluda.

Johann Calvin (1509–1564) avaldas veel positiivsemaid mõtteid abielu kohta, väi- tes, et seksuaalsuhe on väärtuslik ja püha, kuna on jumala poolt antud, ja peab seega olema abikaasadele naudinguks.

Abielu tähtsuse tõusuga hakati üha enam väärtustama ka perekonda, vallali- sust peeti vääraks. Perekonnamoraal tu- gevnes ja protestantlikes maades kujunes naisetüüp, keda iseloomustas nn kolm K’d (sks Kinder-Kirche-Küche* – lapsed-kirik- köök). Sellisesse ellu ei kuulunud seksuaal- sed ihad, naises hakati järjest enam näge- ma aseksuaalset* ehk sootut olendit.