# data[].attributes.body
Yleisin kuolinsyy 1930-luvulla oli tartuntataudit.

# data[].attributes.body
1938, Helsinki

# data[].attributes.body
Muotinäytöksessä esitellään vaatteita niin arkeen kuin juhlaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tässä mykässä muotinäytöksessä on laaja kirjo 1930-luvun muotia.

Esillä on lasten vaatteita, aikuisten vapaa-ajanpukineita sekä työvaatteita keittiöön ja puutarhaan, kenkiä ja mm. tennis- sekä ylioppilasasu.

Mannekiinien ikähaitari on suuri, lapsista isovanhempiin. Naiskauneusihanne oli 1930-luvulla sallivampi kuin nykyään. Mannekiinin ei tarvinnut olla langanlaiha.

Teksti: Seija Aunila

# data[].attributes.attachment_link.description
Tässä mykässä muotinäytöksessä on laaja kirjo 1930-luvun muotia. Esillä on lasten vaatteita, aikuisten vapaa-ajanpukineita sekä työvaatteita keittiöön ja puutarhaan, kenkiä ja mm. tennis- sekä ylioppilasasu. Mannekiinien ikähaitari on suuri, lapsista isovanhempiin. Naiskauneusihanne oli 1930-luvulla sallivampi kuin nykyään. Mannekiinin ei tarvinnut olla langanlaiha. Teksti: Seija Aunila

# data[].attributes.body
Vuonna 1930 järjestetty villatehtaat O.Y:n muotinäytös.

# data[].attributes.body
Suomen autoistuminen tapahtui 1920-ja 1930-luvuilla.

# data[].attributes.body
Reino Armio - Yö Riossa (1936)

# data[].attributes.body
Suomalaisessa iskelmässä vuosikymmenen loppu jäi historiaan kulta-aikana. Iskelmän kirjo vaihteli laajasti ja se sai vaikutteita myös Yhdysvalloista.

# data[].attributes.body
Talvisota oli erityisen raskas sota myös talvisten olosuhteiden vuoksi. Talvi oli vuosisadan kylmin.

# data[].attributes.body
Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen 30. marraskuuta ilman sodanjulistusta. Sota päättyi 105 päivää myöhemmin Moskovan rauhansopimukseen. Sodassa Suomi menetti Neuvostoliitolle toiseksi suurimman kaupunkinsa Viipurin sekä muita maa-alueita.

# data[].attributes.body
1934 perustettiin kouluradio, josta lapset saivat kuunnella satuja, kertomuksia ja äänikuvia. Ohjelman aikana oppilaat käyttivät kouluradiovihkoja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Nopeammin kuin ajatus lentää radiolähetys tuulen teitä. Ääniaaltojen kautta se tavoittaa samanaikaisesti tuhannet Kouluradion kuuntelijat", selostaa legendaarinen Pekka Tiilikainen Suomen lasten oman ohjelman valmistumista.

Vuonna 1939 kuvatun valistusfilmin tekijänä on "Oy Suomen Yleisradio Ab:n Propagandaosasto". Tosin sanalla "propaganda" ei vielä tuohon aikaan ollut nykyistä painolastia. Sana oli sävyltään neutraali ja tarkoitti yksinkertaisesti tiedotusta.

Vuonna 1934 perustettu Kouluradio oli vuosikymmenten ajan lasten suosikki. Kouluradiosta kuunneltiin satuja, kertomuksia ja äänikuvia. Ohjelmissa seurattiin kansakoulujen opetussuunnitelmaa. Kuuntelun tukena oppilaat käyttivät Kouluradiovihkoja.

Vuonna 1939 tallennetun ohjelman teemana ovat kevään merkit. "Kevät kun on sellainen veitikka, että se vähitellen hiipi esille", maalailee "kouluradiosetä". Välillä kuunnellaan äänikuvia, välillä reippaasti laulaa luikautetaan.

Mutta ennen kuin päästään ohjelman tallennukseen, on äänet avattava. "Yskikää nyt kaikki, kun teillä on yskää. Lähetyksen aikana ei saa yskiä", ohjeistetaan lapsia ennen ohjelman alkua.

Pekka Tiilikainen kertoo filmissä, miten Kouluradio-ohjelma äänitetään ja miten se välitetään sadoille Suomen kansakouluille. "Ihmeellisen herkkä mikrofoni sieppaa kaikki äänet ilmielävinä. Mutta studiossa pitää olla harmonikkaseinät ja lainekatto, jotta kaiku on kaunis ja luonnollinen", Tiilikainen selostaa.

Mikrofonissa äänet muuttuvat sähkövirroiksi, jotka ohjataan jakelupöytään. Sieltä ääniteknikko lähettää ohjelman Lahteen, Viipuriin, Turkuun, Tampereelle ja muille radioasemille. "Lahden suuraseman mutkikkaat koneistot muuttavat ohjelman miljoonia kertoja voimakkaammiksi ääniaalloiksi, jotka 150 metriä korkeasta antennista säteilevät näkymättöminä kaikkialle."

Ja kun laulut on harjoiteltu, äänet avattu ja yskimiset yskitty, seuraa kuulutus: "Lahti - Suomi, Kouluradiolähetys kansakouluja varten alkaa!"

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Oy Yleisradio Ab:n Propagandaosasto kertoo vuonna 1939 Kouluradiosta

# data[].attributes.attachment_link.description
"Nopeammin kuin ajatus lentää radiolähetys tuulen teitä. Ääniaaltojen kautta se tavoittaa samanaikaisesti tuhannet Kouluradion kuuntelijat", selostaa legendaarinen Pekka Tiilikainen Suomen lasten oman ohjelman valmistumista. Vuonna 1939 kuvatun valistusfilmin tekijänä on "Oy Suomen Yleisradio Ab:n Propagandaosasto". Tosin sanalla "propaganda" ei vielä tuohon aikaan ollut nykyistä painolastia. Sana oli sävyltään neutraali ja tarkoitti yksinkertaisesti tiedotusta.

# data[].attributes.body
Suosituin radiokuunnelma oli Suomisen perhe, josta julkaistiin 400 jaksoa ja kuusi  elokuvaa.

# data[].attributes.body
Pitkän uran tehnyt Olavi Virta levytti ensimmäisen kerran vuonna 1939.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kun sinisilmäsi mä nähdä sain, Olavi Virta ja Dallapé-orkesteri v.1939

# data[].attributes.body
Suomessa asemansa 30-luvulla vakiinnuttanut yhdysvaltalainen rytmimusiikki oli perinteisen suomalaisen musiikkituotannon kanssa kuunnelluinta.

# data[].attributes.body
1930-luvulla koettiin Suomessa "gramofonibuumi", jolloin edullisia matkagramofoneja myytiin runsaasti. Tämä mahdollisti musiikin kuuntelemisen myös nauhalta.

# data[].attributes.body
Radion alkoi yleistyä nopeasti 1930-luvun alussa, ja vuosikymmenen lopussa oli Suomessa jo 330 000 radiolupaa

# data[].attributes.body
Kommunisminvastaiseen toimintaan erikoistunut liike vaikutti Suomessa 1930-luvun alussa. Radikalisoitunut järjestö hajosi Mäntsälän kapinassa vuonna 1932.
Liike käytti vaikutuskeinonaan myös väkivaltaa, jota harjoitti vasemmistolaisten kyydityksillä.

# data[].attributes.body
Äänielokuvien kehittyessä yhä paremmiksi vuosikymmenen kuluessa syntyi luvun lopussa monia suomalaisen elokuvataiteen kalssikoita. Aktivistit on 1939 julkaistu Risto Orkon ohjaama elokuva, joka käsitteli toisen sortokauden loppua.

# data[].attributes.body
Kieltolain poistetuttua 1932, Ab eli Alko avasi ensimmäisen liikkeensä helsinkiin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Oy Alkoholiliike Ab eli Alko avasi ensimmäisen liikkeensä kieltolain päätyttyä vuonna 1932. Jo pari vuotta myöhemmin lehdissä kauhisteltiin väkevien kulutuksen kasvua. Vuoden 1935 uutisfilmi kertoo, miten poliisi valvoo järjestystä janoisten helsinkiläisten jonottaessa Alkon myymälään sateesta piittaamatta. [mykkä]

# data[].attributes.body
Kyösti Kallio 1937-1940

# data[].attributes.body
P.E. Svinhufvud 1931-1937