# data[].attributes.body
Middelaldersamfundet var et voldssamfund, bygget på militærmagt. Dette ændrede sig med kirkens civiliserede indflydelse, hvor der blev indført lovgivning og nedskrevne retsregler i Jyske Lov, Skånske Lov, Sjællandske lov. Der kom mere administration under kongen, da han nu blandede sig i retsudøvelsen.

# data[].attributes.headline
Den stærke kongemagt (Rasmus Hansen Fabricius)

# data[].attributes.subject
Den stærke kongemagt (Rasmus Hansen Fabricius)

# data[].attributes.body
I befolkningen blev der indført værnepligt, som skulle være klar når kongen befalede det.
Samfundet i middelalderen var præget meget af brutalitet og vold, da Kongemagten regerede med militærmagt.
Derudover blev retssager meget almindeligt, hvor folk nu kunne komme for en dommer.

# data[].attributes.body
Befolkningen havde værnepligt og skulle stille når kongen fandt det nødvendigt. Bønderne betalte ledningsskat, stormændene blev skattefri. Kongemagten byggede på militærmagt befæstede borge, samfundet var derfor et voldssamfund. Kirken ville formindske vold og drab.

# data[].attributes.body
Middelaldersamfundet var et voldssamfund. Kongens indtægter forøges. Kongemagten byggede på militærmagt og befæstede borge og måtte konstant hævde sig over for rivaler og stormænd. Med kirken kom skrive- og læsekunsten. “Med lov skal land bygges.” Indførelse af Jyske lov. Der oprettes embeder, en slags ministerpost.

# data[].attributes.body
Kongemagten blev fredens vogter, og kirken blev rærfærdighedens vogter med vidnesbyrd og lignende. Da skrive- og læsekunsten blev mere og mere udbredt, og nedskrivende love kom mere til magten, begyndte kongemagten at lave nye love, da det var de nedskrivende som der stod ved magt.

# data[].attributes.body
En værnepligt blev indført, hvor stormændene ikke betalte skat, fordi de havde udrustning i modsætning til bønderne.

Kongens magt var næsten udelukkende baseret på voldsmonopolet, men blev til fredens vogter i stedet, fordi kirken dannede modpol.

Kongen nedskrev love, fordi med lov skal land bygges.

# data[].attributes.body
Middelaldersamfundet var et voldssamfund, hvor konger havde magten og deres indtægter steg. samfundet var i store dele opdelt i klasser. Befolkningen havde en slags værnepligt, når kongen fandt det nødvendigt. I Danmark fik man de første nedskrevne love, som blev ændret grundet kirkens idealer om næstekærlighed.

# data[].attributes.body
Befolkningen havde en slags værnepligt og skulle stille, når kongen fandt det nødvendigt. Middelaldersamfundet var derudover et voldssamfund, hvor kongemagten byggede på militærmagt og befæstede borge. Kirken accepterede ikke længere at vold og drab, blev administreret af private slægtsopgør, og kongen fik hjælp med administrationen

# data[].attributes.body
En værnepligt blev indført, hvor stormændene ikke betalte skat, fordi de havde udrustning i modsætning til bønderne. 

Kongens magt var næsten udelukkende baseret på voldsmonopolet, men blev til fredens vogter i stedet, fordi kirken dannede modpol. 

Kongen nedskrev love, fordi med lov skal land bygges.

# data[].attributes.body
Stormændene fik flere privilegier, da de kunne deltage i kamp. Der var igen dømmende magt, dog ændrede dette sig stille med kirken. Ved valdemar sejer kom den jyskelov, med dette kom også den udøvende magt. Pga. stigende magt steg kongens indtjeninger.  Salam aleikum ven.

# data[].attributes.body
Valdemarerne kunne med kirkens støtte udvide den kongelige magt, med værnepligt hos stormændene og ledingsskat. Kongemagten blev gennem kirken fredsskabende. Love nedskrives og får til mål at værne om de dårligst stillet. Ikke man nye love, da love anses som uforanderlige. Kongen deltager i retsudøvelsen.

# data[].attributes.body
Danmark får de første nedskrevne love, som blev legitimeret af kristendommen. Der blev dømt ud fra vidnesbyrd, og kongen dømte, og modtog derfor også en retsbøderne. Kongen havde en slags ministre til at klarer samfundets opgaver. Stormænd fik en række privilegier fordi de forsvarede riget.

# data[].attributes.body
Kongemagten blev militært stærkere i middelalderens voldssamfund, fordi en slags værnepligt blev lavet og militærteknikken udviklende sig. Dette blev ændret med kirkens næstekærlighed. Domstolene havde ingen magtmidler og slægten var stadig individets sikkerhed. Lovene var uforanderlige, men flere og flere blev dog nedskrevet i denne periode.

# data[].attributes.body
Befolkningen havde en slags værnepligt og skulle stille, når kongen fandt det nødvendigt. Middelaldersamfundet var derudover et voldssamfund, hvor kongemagten byggede på militærmagt og befæstede borge. Kirken accepterede ikke længere at vold og drab, blev administreret af private slægtsopgør, og kongen fik hjælp med administrationen

# data[].attributes.body
Valdemarerne formåede at ændre det danske landskab. Foruden at skabe en militær udvidelse, så formåede de også at samle lovene og organisere et egentligt retsvæsen. Kirken spillede en essentiel rolle i reformationen af retssystemet. Som konsekvens af retsvæsenet, øgedes hans økonomiske kapital pga. retsbøderne

44 ord (minus overskrift)

# data[].attributes.body
Middelaldersamfundet er et voldssamfund. Kirken laver bestemmelser om udførelsen af vold, og man går fra frisættelse på grundlag af "ed" eller "gudsdom", til vidnebevis. Tinget skaber fred og forlig, men ikke retfærdighed. Skånske og sjællandske lov bliver nedskrevet 1200, hvor lovene er guddommelige og uforanderlige.

# data[].attributes.body
Samfundet var et voldssamfund, som var bygget på militærmagt, og nu var det også et krav, at kongen kunne bestemme hvornår det var nødvendigt med værnepligt blandt befolkningen - dette styrkede kun kongemagten, fordi kongen begyndte at bestemme flere og flere ting i samfundet.

# data[].attributes.body
Den stærke danske kongemagt i middelalderen byggede på militærmagt i et voldssamfund. Kongen havde altid en hær til rådighed grundet en slags værnepligt.  Med kongens øgede magt begyndte udviklingen også til et samfund, der mere stringent var baseret på love, hvorfor kongen fik administrative hjælpere.

# data[].attributes.body
Den stærke kongemagt startede med Kong Valdemar og blev senere videreført af hans søn. Kongemagten byggede på en militærmagt og der blev etablerede en form for værnepligt. Kongemagten påtog sig senere at blive fredens vogter. I samme periode blev der nedskrevet love bl.a. jyske lov.

# data[].attributes.body
Middelaldersamfundet var et voldssamfund, dog blev dette langsomt ændret pga. af kirkens idealer om næstekærlighed osv. For at styrke kongemagten blev der indført en slags værnepligt for borgerne, og kongen tog initiativ til flere og flere love. Alt dette resulterede i, at kongens indtægter steg.

# data[].attributes.body
Sammenlign indholdet i nogle resumeer - og karakteriser middelalderens stærke kongemagt herudfra