# data[].attributes.headline
Erik Punane avastas aastal 1000 Ameerika

# data[].attributes.subject
Erik Punane avastas aastal 1000 Ameerika

# data[].attributes.headline
Viikingite õitseaeg oli umbes 8-11 sajand

# data[].attributes.subject
Viikingite õitseaeg oli umbes 8-11 sajand

# data[].attributes.body
Vikipeedia

# data[].attributes.body
Eestlased olid enamasti vabad inimesed

# data[].attributes.body
Ühiskonna madalamal astmel olid orjad

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=Ri7UQmVMqvc

# data[].attributes.body
Sai surma Hastingi lahingus kui sõditi normannidega

# data[].attributes.body
Inglismaa valdused suurenesid veelgi kui ta trooni päris

# data[].attributes.body
Ta kaotas suurema osa Inglismaa valdustest mandritel

# data[].attributes.body
Ta eiras "Suurt Vabaduskirja" ning teda ei hinnatud väga kõrge

# data[].attributes.body
On dokument mille võttis vastu John kuna ta oli viimases hädas sunnitud seda vastu võtma

# data[].attributes.body
Parlamenti kuulusid peapiiskopid, piiskopid, abtid, parunid ja krahvid.

# data[].attributes.headline
Sõda toimus sellepärast kuna Inglismaa kuningadünastia taotles et Edward III pidi saama hoopis Prantsusmaa trooni

# data[].attributes.subject
Sõda toimus sellepärast kuna Inglismaa kuningadünastia taotles et Edward III pidi saama hoopis Prantsusmaa trooni

# data[].attributes.body
Goodid, Frangid, Burgundid ja Langobardid moodustasid oma rahvastega oma riigi

# data[].attributes.body
Germaanlased elasid Lõuna ja Kesk Euroopas. Goodid aga elasid Lääne Euroopas

# data[].attributes.body
5. sajandil tungisid Suure rahvasterändamise käigus Rooma riigi lääneprovintsidesse mitmesugused germaani hõimud. Kui Lääne-Rooma keisririik hävis, rajasid uusasunikud selle territooriumile terve hulga väikesi riigikesi. Riikide loojateks olid germaani sõjalised rühmitused

# data[].attributes.body
Vikipeedia

# data[].attributes.body
Ajaloo õpik 7.klassile 1.osa

# data[].attributes.body
Ajaloo õpik 7.klassile 1.osa

# data[].attributes.body
Karl Suur valitses Frangi riiki aastatel 768-814. Selle ajaga saavutas ta Frangi riigi suurima võimsuse.

# data[].attributes.body
Karolingide keisririik (800–888) on histograafiline
mõiste, mida kasutatakse varakeskaegsel Frangi riigil Karolingide võimu all.

# data[].attributes.body
https://g2.nh.ee/images/pix/file69074591_tn_euro.jpg

# data[].attributes.body
Vikipeedia

# data[].attributes.body
Eriti teravaks läksid liivlaste ja misjonäride vastuolud järgmise piiskopi Bertholdi ajal. Tema taotlusel kuulutas paavst välja ristisõja ja kohale saabusid ristisõdijad.

# data[].attributes.body
Sõda laienes tunduvalt kolmandapiiskopi Alberti ajal 1199-1229. Albert alustas Saksamaal vägede kogumisega, Liivimaale saabunud, asutas ta 1201. Riia linna ning tõi piiskopkonna keskuse Ükskülast Riiga.

# data[].attributes.body
1208. aastal tegid ristisõdijad Eestisse esimese sõjakäigu, mille ettekäändeks oli kunagine eestlaste röövitud kaubavoor. Järgnenud 20 aastat kestnud verine sõda näitab ühelt poolt ristisõdijate nõrkust, teiselt poolt aga eestlaste visa vastupanu. Eesti vanemad, kellest kõige kuulsam oli Põhja-Sakalat valitsenud Lembitu, suutsid nii mõnelgi korral sõjaväele tuua uusi mehi Novgorodist, saare Pihkvalasteni.

# data[].attributes.body
Ristisõda lõppes alles umbes 13. sajandil. Ennem seda olid taani ja Saksa ordu ära leppinud. Saksa ordu asus Kuramaad vallutama kuid sai sellega hakkama alles 13. sajandil. Peale seda tahtsid nad Leetu tuua ristiusu kuid ei saanud sellega 100 aasta vältel hakkama. Aastal 1386 moodustasid Leedu vürtsid riigi ja võtsid vastu ristiusu.

# data[].attributes.body
https://www.bing.com/images/search?view=detailV2&ccid=AG57L7Qm&id=C0629187A067296ED34CB7C655DDCBA5E038B7CA&thid=OIP.AG57L7QmsXKV7Y01iY8EPwHaFj&mediaurl=https%3a%2f%2fimage.slidesharecdn.com%2fristisjadparandatud-120509220542-phpapp02%2f95%2fristisjad-parandatud-7-728.jpg%3fcb%3d1336601180&exph=546&expw=728&q=ristis%c3%b5da&simid=608033995965006086&selectedIndex=14&ajaxhist=0

# data[].attributes.body
Ristisõdade käigus tekkis Euroopa poliitilisele kaardile uus maa - Liivimaa. See hõlmas umbes tänapäevase Eesti ja Läti ala. Liivimaa ei olnud riik, vaid kogum valdusi, millel igaühel oli oma valitseja ehk maahärra.

# data[].attributes.body
Ajaloo õpik 7.klassile 2.osa

# data[].attributes.body
Liivimaa jagunes viieks piiskopkonnaks: Riia peapiiskopkond, Tallinna, Tartu, Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopkond. Liivimaa piiskoppidel (v.a Tallinna omal) oli samamoodi nagu paljudel nende Saksamaa ametivendadel peale vaimuliku võimu ka ulatuslik ilmalik võim.

# data[].attributes.body
https://www.bing.com/images/search?view=detailV2&ccid=z%2f7ETBQY&id=DDB73338914243BEDE231675C526AA3C2705B709&thid=OIP.z_7ETBQYkOItV6KMlelftQAAAA&mediaurl=https%3a%2f%2fupload.wikimedia.org%2fwikipedia%2fcommons%2fthumb%2f0%2f03%2fLivland_gross.jpg%2f350px-Livland_gross.jpg&exph=254&expw=350&q=Vana-Liivimaa&simid=608010901943027914&selectedIndex=2&ajaxhist=0

# data[].attributes.body
Ajaloo õpik 7.klassile 2.osa

# data[].attributes.body
Euroopa suurim riik varauusaja algul oli Habsburgide impeerium. Suurima ulatuse saavutas Karl V (1500-1558) ajal. 1515. a sai Karl Burgundia hertsogiks, 1516. a päris ta Hispaania kuningriigi ning 1519. a valiti ta ka Saksa-Rooma keisriks.

# data[].attributes.body
Varauusaja Euroopa poliitikas mängis olulist rolli veel üks suurvõim: Osmanite Türgi impeerium. Türklased purustasid 15. sajandi keskel Bütsantsi ning vallutasid 16. sajandi keskpaigaks terve Balkani poolsaare ning Ungari kuningriigi.

# data[].attributes.body
Keskajal oli riigi keskvõim suhteliselt
nõrk: kuningad pidid võimu jagama suuraadlike ning seisuslike esinduskogudega. Varauusajal tugevnes kuningavõim aga peaaegu kõigis riikides. Suurt osa selles mängis kasvas konkurents maksud jäid sageli püsima ka rahuaegadel ning kuningad said lisasissetulekuid kasutada oma võimu tugevdamiseks.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=fOeyqQV9WMY