# data[].attributes.attachment_link.description
Analysehjulet Skrivehjulet Genreblomst Tilføj din overskrift her Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit. Ut elit tellus, luctus nec ullamcorper mattis, pulvinar dapibus leo.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tegnsætning er hovedsageligt det at sætte komma, punktum og semikolon rigtigt i en tekst.

Dette site er under opbygning

Vi gør vores bedste for at sikre, at indholdet på lektieforum.dk er korrekt. Finder du alligevel en fejl, eller har du andre kommentarer til indholdet på sitet, så send os gerne en mail.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tegnsætning er hovedsageligt det at sætte komma, punktum og semikolon rigtigt i en tekst. Dette site er under opbygning Vi gør vores bedste for at sikre, at indholdet på lektieforum.dk er korrekt. Finder du alligevel en fejl, eller har du andre kommentarer til indholdet på sitet, så send os gerne en mail.

# data[].attributes.body
Skriv følgebrevet

I mange opgaveformuleringer får du besked på at skrive et følgebrev til din fiktionstekst. Brevet er til dem, der skal udgive teksten. I brevet skal du forklare om din tekst, og du skal argumentere for, hvorfor den skal udgives.

Indhold

Start med overskrift, dato og modtager

Indledningen skal præsentere din tekst og vække modtagerens interesse

Hoveddelen skal forklare dine tanker bag teksten

Slutningen er en konklusion på dine tanker

Hold sproget enkelt og seriøst

# data[].attributes.body
Kildeliste
Du skal sidst i besvarelsen angive de væsentlige kilder der er anvendt i besvarelsen.
Placer din kildeliste sidst i opgaven, gerne på sin egen side.

Kravet til oplistningen af kilder er at disse oplysninger er med:

Forfatter/journalist

Titel og dato

Webside/kilde

Link(hele url’en)

Dato for søgning

Det er dig der afgør om en kilde er væsentlig, der er en bagatelgrænse, fx ved opslag af stavemåder. Men alle kilder, der er anvendt for at kvalificere indhold, sprog og form, skal anføres i listen.

Der er ikke krav om brug af fod- eller slutnoter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Diskuterende tekster optræder ofte i samfundsfag eller dansk. Genrer som avisartikler, læserbreve, ledere og blogs er eksempler på typiske diskuterende tekstformer. Den diskuterende teksttype Formålet med en egentligt diskuterende tekst er at præsentere nogle argumenter eller synspunkter, før man når til en konklusion baseret på synspunkterne.

# data[].attributes.body
MB-DANSK - Skriv, skriv, skriv

# data[].attributes.body
https://indidansk.dk/brevlayout/

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/open?id=1zKBUBk0u1EmYyDv6EpfJac1IOKImvAd6

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Hvad er det?

"Interview" er her ment som en artikel-genre. Interview-artiklen er bygget på et særligt grundigt interview, som fylder det meste artiklen. Derfor kaldes denne form for artikler ganske enkelt for: "interview". Journalisten skal gengive nøjagtigt, hvad personen siger og mener, og må derfor ikke ændre på, hvad der blev sagt under interviewet. Til gengæld må journalisten gerne beskrive stemningen eller miljøet de befinder sig i.

Denne genre må IKKE forveksles med almindelige små interviews. Disse kaldes "research-interviews", og er korte interviews, man ofte finder i fx nyheder, reportager osv.

2. Hvordan skriver jeg?

a. Find først ud af hvilken type interview-artikel, du ønsker at skrive. Læs mere om de forskellige typer ved at klikke her.

Portrætinterview: Her laver man et portræt af en person.

Sagsinterview: Her er en sag eller et emne centrum for interviewet.

b. Rubrik. Artiklen skal have en rubrik som fanger læserens opmærksomhed.

Det kan fx være en sjov eller vigtig sætning fra selve interviewet. Det kan også være en sætning som beskriver personen osv.

c. Hvordan starter jeg artiklen? Artiklen kan fx starte med at beskrive:

baggrundsviden om personen, der skal interviewes. Hvem er det?

hvordan det er at mødes med personen der skal interviewes.

hvad emnet og formålet er med interviewet.

hvor journalisten og personen er. Fx miljøbeskrivelse, stemning, dufte osv.

d. Hold fokus på personen. Personen, der interviewes, er det vigtigste i artiklen. Derfor skal artiklen mest indeholde, hvad der bliver sagt og svaret. Journalisten skriver om de vigtigste dele af interviewet eller bringer det hele. Artiklen kan også indeholde beskrivelser af personens reaktioner og andet der sker under interviewet.

e. Citater: Der må bruges både direkte tale og indirekte tale.

f. Vær tydelig. Læseren må ikke være i tvivl om, hvad samtalen handler om, eller hvilke spørgsmål personen svarer på. Der kan være flere måder at være tydelig på:

"Hvordan er det at være kendt?"

"Det er mange gange ret hårdt at være kendt," svarer hun og tager en slurk af sin kildevand.

Til mit spørgsmål om, hvordan det er at være kendt, blev der svaret, at det ofte kan være ret hårdt.

Eksempel 3: Blandet resume og citater

"Hvordan er det at være kendt?"

Hun kigger op og smiler efter jeg har stillet mit spørgsmål, og forklarer at det ofte kan være hårdt.

g. Vær bevidst om målgruppen: Journalisten skal være bevidst om, hvem målgruppen er. Hvem er denne artikel skrevet til? Fx vil et interview med en ung popstjerne henvende sig til unge mennesker osv. Sprog og tempo i artiklen skal helst matche denne målgruppe.

h. Samtalen skal udvikle sig: Rækkefølgen af spørgsmål er vigtig. Jo længere man bevæger sig ind i artiklen, jo dybere bliver spørgsmålene. Det er dog ret almindeligt at der sluttes af med et par nemme spørgsmål, for nemmere at kunne forlade interviewet igen.

Ideer til indhold. Man bestemmer selv, hvad interviewet skal indeholde, men her er et nogle ideer:

I et portrætinterview kan man fx komme ind på:

personens fortid; vigtige oplevelser og vendepunkter i personens liv

personens nutid; hvad laver personen til daglig? Familieliv og karriere

personens fremtid: Hvad skal der ske i fremtiden? Håb, drømme og planer

I et sagsinterview kan man fx komme ind på:

baggrunden for sagen. Historie

hvorfor er sagen vigtig / aktuel?

forskellige holdninger og synspunkter til sagen

mulige løsninger

i: Slutning: Artiklen kan fx slutte med at beskrive:

at samle op på hvad hovedpointerne var i interviewet - en konklusion

hvordan det var at mødes med personen.

hvorfor personen er relevant, og hvad fremtiden bringer for personen.

at beskrive hvordan interviewet slutter, og hvordan man forlader stedet, siger farvel eller andet.

3. Layout

a. En artikel i en rigtig papir-avis skal skrives i 3-4 spalter. En artikel på internettet står dog sjældent i spalter.

b. Hvis du bruger et billede af personen i interviewet, skal du angive fotografen under billedet.

c. En artikel skal have en rubrik (overskrift). Rubrikken skal skrives med meget større bogstaver end brødteksten. Den kan også have underrubrik eller en manchet.

d. Der kan bruges mellemrubrikker for at gøre teksten nemmere at finde rundt i.

e. Husk at angive navn og dato på tekstforfatteren (altså dig). Dette kaldes en byline.

f. Du kan lave en faktaboks med data om personen.

g. Skriv med letlæselig skrift størrelse 12. Fx Helvetica, Arial, Calibri osv.

h. Teksten skal venstrejusteres. Højremargin skal være forsøgt gjort lige. Fx med ord-deling.

j. Hvis du har søgt oplysninger i medier, aviser på nettet eller andet, så husk at lave kildeangivelse.

k. Du kan læse mere om layout i artikler ved at klikke her .

- !!! Vær opmærksom på at eksemplet er en nyhedsartikel.

- Her finder du også forklaringer på avisens elementer, fx manchet, byline osv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ind i dansk - Hjælp til analyse og skrivning i danskundervisningen og opslagsværk over alle de vigtigste fagbegreber.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Hvad er det? "Interview" er her ment som en artikel-genre. Interview-artiklen er bygget på et særligt grundigt interview, som fylder det meste artiklen. Derfor kaldes denne form for artikler ganske enkelt for: "interview". Journalisten skal gengive nøjagtigt, hvad personen siger og mener, og må derfor ikke ændre på, hvad der blev sagt under interviewet.