# data[].attributes.body
Mental träning har länge funnits i idrottsvärlden, men är någonting som är bra för alla människor oavsett om du idrottar på elitnivå, tränar för en god hälsa eller tränar överhuvudtaget. Mental träning hjälper oss att hantera och förstår hur känslor, tankar och handlingar påverkar varandra.

Genom att träna mental träning kan man lära sig att styra sina känslor mot det som är positivt, minska känslorna av press och prestera bättre, man kan sammanfatta det med tanke – känsla – beteende. Det finns flera olika tekniker inom den mentala träningen och två exempel är målbildsträning/visualisering och avslappningsövningar.

# data[].attributes.body
Statisk träning.

# data[].attributes.body
Skelettet stärks av styrketräning

# data[].attributes.body
Simning

# data[].attributes.body
Hjärtat

# data[].attributes.body
Rörelseträning

Rörlighet innebär att vi kan utföra rörelser i en eller flera leder med stort rörelseutdrag. Rörligheten är viktig för utvecklingen av koordination, styrka och snabbhet. Rörligheten är ledspecifik vilket betyder att du kan vara rörlig i en led men inte i en annan.

Rörlighetsträning för barn och ungdomar ska  syfta till att upprätthålla en rörlighet som gör det möjligt att utföra de motoriska grundrörelserna så som hoppa, kasta, hänga, springa och så vidare. Rörlighetsträningen ska med andra ord inte ses som ett självändamål  och bör inte överdrivas. Det finns olika sätt att träna sin rörlighet vilka är stretcha, töja, eller tänja. Det handlar alltså om att sträcka ut en muskel så att den blir längre.

Det viktiga är att fundera över vilken typ av rörlighet som just du behöver. Vilken rörlighet behöver du i din vardag? Vilken rörlighet behöver du i ditt idrottsutövande?

# data[].attributes.body
Hjärtat, som är en muskel, har i uppgift att pumpa ut blod till kroppens olika delar (muskler och organ). När du tränar behöver du ha mer syre till dina muskler. Det är därför som du upplever att hjärtat slår fortare och du andas snabbare när du till exempel springer eller hoppar.

Kondition är ett mått på hur bra hjärtat kan pumpa ut syre till kroppen via blodet. Din kondition blir bättre av träning. Konditionen är en färskvara, vilket betyder att du behöver träna regelbundet. Precis som en växt som behöver vatten med jämna mellanrum för att klara sig.

HUR kan du träna konditionen? Du kan träna din kondition på många olika sätt: spela innebandy, springa, cykla, simma, hoppa hopprep, spela fotboll, köra hinderbanor, parkour med mera.

Resultatet av konditionsträning: När man tränar konditionsträning så blir hjärtats muskler starkare och hjärtat kan då få plats med mer blod. Det betyder att vi får ut mer blod och syre till musklerna per hjärtslag och det i sin tur gör att vi orkar hålla på längre med en aktivitet.

EFFEKTEN eller resultatet av konditionsträning gör att:

din kropp mår bättre och du orkar mer.

Du blir piggare och du håller dig friskare.

Du orkar hålla koncentrationen uppe.

Du minskar också risken för att drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar, till exempel hjärtinfarkt.

Forskning visar även på att motion och träning kan hjälpa mot ångest, oro, sömnbesvär, nedstämdhet, depression och stress.

# data[].attributes.body
STYRKA. Det är bra att vara stark och viktigt för att man ska kunna lära sig rätt teknik i vissa typer av rörelser, till exempel för att göra olika övningar i ringarna eller linorna. Det är också viktigt för att klara av de olika belastningarna vi möter i vardagslivet. Dessutom gör styrkan att vi minskar risken att skada oss då styrketräning stärker vårt skelett och vi orkar stå emot belastningar.

Det finns olika typer av styrketräning, dynamisk och statisk. Dynamisk träning består av två rörelser: koncentrisk rörelse och excentrisk rörelse. I den koncentriska rörelsen drar du ihop muskeln, medan du istället sträcker ut muskeln i den excentriska övningen.

Statisk träning är när muskeln utvecklar kraft utan rörelse. Till exempel att sitta i 90° eller  stå i ”plankan”. Rekommendationerna är att ett styrketräningsprogram ska innehålla koncentrisk, excentrisk och statisk belastning för vuxna.

När man ska träna ett styrketräningspass för hela kroppen börjar man med de stora muskelgrupperna (rygg/mage och ben) sedan de små (armar, axlar osv). Styrketräning kan utövas på olika sätt till exempel genom motionsgympa, cirkelträning, gym, hemma med kroppsövningar. De flesta idrotter (t. ex. fotboll, gymnastik, friidrott, handboll osv.) innehåller automatisk styrketräning av vissa kroppsdelar.

REKOMMENDATIONER. Man brukar säga att styrketräning är bra för både barn och vuxna och rekommendationerna för vuxna är att köra två pass i veckan med muskelstärkande övningar som berör flera av de stora muskelgrupperna.

EFFEKTERNA av styrketräning är att vi blir starkare i de muskler vi tränar och vi minskar risken för att skada oss, vi blir bättre på att stå emot belastningar. Vårt nervsystem blir bättre på att samarbeta med våra muskler.

# data[].attributes.body
- styrketräning
- konditionsträning
- rörlighetsträning
- mental träning