# data[].attributes.body
https://kreativeideer.no/quiz-bare-1-av-befolkningen-klarer-besta-denne-hukommelsestesten/

# data[].attributes.body
Self-efficay betyr i denne sammenhengen selvtilliten. Den virker inn på hvordan vi gjør en bestemt handling, om du virkelig vil utføre den, og om du klarer å utføre handlingen bra eller dårlig. En persons self-efficay blir definert som forventningene personen har til seg selv til å utføre bestemte handlinger eller oppgaver.

Visst vi har en sterk selvtillit, kan det være fordi vi før har opplevd en mestringsfølelse eller en form for suksess på et område. Det kan også være sammenligninger med andre mennesker, eller andre mennesker som har påvirket deg og motivert deg.

Ofte er det personlige erfaringer som avgjør vår mestring, uavhengig av overtaling. Det overbeviser oss om at det motsatte av det du tenker kan være et tilfelle.

# data[].attributes.body
Indre motivasjon vil være når en person føler at handlingen ikke er under press, kompetansegivende og helt selvbestemt. Da er menneskene interesserte og komfortable med det de holder på med. Handlingen menneskene gjør blir sentralt, uavhengig av resultat, presteringer og belønning. Eksempel på indre motivasjon kan være når elever jobber i timene fordi det er interessant, og når de gjør lekser hjemme fordi de liker det. Noen kjente utsagn i dette tilfellet "Er timen allerede over?", eller "kan vi ikke jobbe litt til?".

Ytre motivasjon oppstår når en utfører en handling og føler press av fra andre eller deg selv. Handlingen blir gjort for å få en belønning eller en annerkjennelse. Da tenker en på å oppnå noe utenfor selve aktiviteten og dra vekk oppmerksomheten fra det.

# data[].attributes.body
Motivasjon blir definert som "det som setter handlinger i gang". Det er den energien eller kraften du får som får deg til å føle at du må gjøre eller har lyst til å gjøre.

# data[].attributes.body
Hukommelsesspor/minner blir visket ut. Informasjonen kan dukke opp igjen etter flere år.

Glemsel er motstykket til hukommelse Høy grad av glemsel kan skyldes faktorer i kroppen eller levemåten, som sykelige forandringer i hjernen, rusmisbruk, skader på hjernen i ulykker osv. Vi kan også glemme uten at det skyldes spesielle faktorer –Passiv glemsel, dvs. at informasjonen forsvinner sakte –Aktiv og motivert glemsel, dvs. at vi fortrenger ubehagelig informasjon –Sammenblanding av informasjon, da blir lagring eller evne til å hente fram informasjonen igjen påvirket.

# data[].attributes.body
Disse intelligenstestene er kontroversielle siden de måler bare teoretisk-praktisk intelligens og ikke sosial og emosjonell intelligens. I vårt samfunn er det viktig at forstå og kunne være sosial med andre mennesker.

# data[].attributes.body
Deklarativ hukommelse kan deles i to undersystemer:
1.   Episodisk hukommelse

2.   Semantisk hukommelse
Episodisk hukommelse refererer til minner som i biografisk kontekst i form av hendelser og episoder (f.eks. å huske en spesifikk middag hos bestemor), mens semantisk hukommelse refererer til generell kunnskap vi har om verden, uten at vi kan sette det i en biografisk kontekst (f.eks. hva dyr er eller hva ulike ord og uttrykk betyr).

# data[].attributes.body
Hukommelse er evnen til å lagre en slags informasjon og kunne gjenkalle informasjon, for eks. tidligere erfaringer og lærte ferdigheter. Det handler om å bevare inntrykk, erfaringer, kunnskaper og ferdigheter over kort tid og over lang tid.

# data[].attributes.body
Hvis vi går ut ifra Gardners teori, kan det være til god hjelp for elevene hvis lærerne legger til rette for elevene med ulike typer intelligens.

# data[].attributes.body
1. Den kroppslig-bevegelsesmessige intelligensen: bruke kroppen til å løse praktiske oppgaver
2. Den interpersonale intelligensen: evnen til å forstå andres følelser og behov
3. Den språklige intelligensen: evnen til å bruke det talte og skrevne språket til å lære seg språk
4. Den logisk-matematiske intelligensen: evnen til å skjønne en problemstilling ved hjelp av logikk og systematikk og utføre matematiske beregninger
5. Den intrapersonale intelligensen: evnen til å forstå seg selv og sine egne behov og følelser
6. Den romlig-visuelle intelligensen: kunne se den romlige verden med dens gjenstander, beliggenheter og retninger og gjenskape disse forholdene på ny
7. Den musikalske intelligensen: evnen til å jobbe med og bearbeide lyd

# data[].attributes.body
http://no.iq-test.cc/

# data[].attributes.body
Ifølge Gardner har vi 7 ulike typer intelligens. Teorien hans går ut på at det er  ulikt intelligensnivå fra person til person. Derfor mener han at vi må tilpasse læringen til de ulike nivåene vi er på. Vi har ulike intelligenser og må da lære på ulike måter.  Dette kan bety mye for læringen til en person.
Å ha forskjellige måter å lære på kalles for læringsstiler. En elev med den musikalske intelligensen har gjerne vanskeligheter med å lære seg den logisk-matematiske intelligensen, og har ulike måter å lære seg ting på

# data[].attributes.body
Når det kommer til intelligens, er det mange ulike teorier om dette. For eksempel Theodore Simon og Alfred Binet mener at det bare finnes en type intelligens, mens for eksempel Howard Gardner mener at det finnes flere typer. Man kan definere intelligens som en egenskap som er knyttet til kognitiv og behavioristisk psykologi. På denne måten kan vi se på intelligens som en evne til problemløsende atferd.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=fS013g11VEw