# data[].attributes.body
Gemensam presentation av AP 4
workshop i små rum
Gemensam uppsummering

# data[].attributes.body
Gemensam presentation av AP 4
workshop i små rum
Gemensam uppsummering

# data[].attributes.body
Gemensam presentation av AP 4
workshop i små rum
Gemensam uppsummering

# data[].attributes.body
Gemensam presentation av AP 4
workshop i små rum
Gemensam uppsummering

# data[].attributes.body
Gemensam presentation av AP 4
workshop i små rum
Gemensam uppsummering

# data[].attributes.body
Gemensam presentation av AP 4
workshop i små rum
Gemensam uppsummering

# data[].attributes.body
Vad avses med mikrobiologiskt stabila dricksvatten, s.k. biostabila vatten?
Hur bereder man vatten för att uppnå biostabilitet (monokloramin)?
När och var skall man undersöka biostabilitet (ledningsnätets biofilm kontra bulkvattnet från vattenverket)?

# data[].attributes.body
Vad avses med mikrobiologiskt stabila dricksvatten, s.k. biostabila vatten?
Hur bereder man vatten för att uppnå biostabilitet (monokloramin)?
När och var skall man undersöka biostabilitet (ledningsnätets biofilm kontra bulkvattnet från vattenverket)?

# data[].attributes.body
Vad avses med mikrobiologiskt stabila dricksvatten, s.k. biostabila vatten?
Hur bereder man vatten för att uppnå biostabilitet (monokloramin)?
När och var skall man undersöka biostabilitet (ledningsnätets biofilm kontra bulkvattnet från vattenverket)?

# data[].attributes.body
Hur mäter man mikrobiell barriärverkan (barriärkapacitet, early warning system)?

# data[].attributes.body
Hur mäter man mikrobiell barriärverkan (barriärkapacitet, early warning system)?

# data[].attributes.body
Hur mäter man mikrobiell barriärverkan (barriärkapacitet, early warning system)?

# data[].attributes.body
Hur mäter man biostabilitet?
Varför är det viktigt att mäta biostabilitet?

# data[].attributes.body
Hur mäter man biostabilitet?
Varför är det viktigt att mäta biostabilitet?

# data[].attributes.body
Hur mäter man biostabilitet?
Varför är det viktigt att mäta biostabilitet?

# data[].attributes.body
Vilka mikrobiologiska barriärer bör/kan kombineras och i vilken följd? Vad är betydelsefullt vid val av en ny barriär? Är ultrafiltrering lösningen på mikrobiell barriärverkan?

# data[].attributes.body
Vilka mikrobiologiska barriärer bör/kan kombineras och i vilken följd? Vad är betydelsefullt vid val av en ny barriär? Är ultrafiltrering lösningen på mikrobiell barriärverkan?

# data[].attributes.body
Vilka mikrobiologiska barriärer bör/kan kombineras och i vilken följd? Vad är betydelsefullt vid val av en ny barriär? Är ultrafiltrering lösningen på mikrobiell barriärverkan?

# data[].attributes.body
Hur mäta man biostabilitet:
Biostabilitet mäts via AOC eller BDOC. Kan FC användas för att förklara skillnader i BDOC. ATP mätningar kan va en bra pusselbit.

Vattenverka måste välja mellan dessa två metoder (BDOC är spikad med egen flora) och kan vara fördelaktig.

Stgnerande vatten kan leda till avvikelse.

För att möjligen kunna göra det behöver man etablera en baslinje i områden som man vet inte hare stöts av andra paramter (stagnation, tryckskillnader, temperaturskillnader...)

Ska man etablera provtagninsställen som är utrustrade med sensorer (tryck, flöde) för att utesluta ovanstående avvikelse i parameter.

Varför är det viktig att mäta:

# data[].attributes.body
MioBiostabilt vatten:
Tillväxt ska gå sakta ==> i dagslägee mäta vi 3d och 7d.

Istället för att pressa beredningen, kan vi möjligen jobbamera med hydrauliken i nätet?

Hur uppnår man biostabilt vatten:
Inte ozonera, inte överklorera, inte för hög UV. Rådande teknik kanske håller men vattenkvaliten måste möjligen följas upp bättre. Hur ?

Ha bättre koll på hydrauliken på nätet. Undvik stagnerande vatten.

Sk vatten i tornet röras om ?

När ska man mäta:

Längre perioder av avvikande process.
Vid kännedom av tillstånd med stagnerande vatten.
Vid stora temperaturskillnader
Vanligt porvtagning.

Regelbundna mätningar skulle hjälpa att ta fram en baslinje (ett "vanligt" mönster.

Analystekniken måste förmodligen anpassas  till olika platser och utvecklas.

FRÅGOR

==> Hur länge ta ledningsnätet att anpassa sig efter förändringar i beredningen?
==> hur ofta ska man mäta ?
==> hur ofta omsätts biofilmen?
==> vilken effekt har vattnets ålder?

Vid byte av material av ledningsnätet, ny aledningar. Stagnant vatten, spolning och Klorering påverka resultaten. Problemen kan dock kommer upp flera månader senare...

FRÅGOR:
==>Har vi missat att följa upp tillräcklig noggran efter en förändring på nätet/processändringar etc?
==> vilka krav har vi på arbeten som rör ledningsnätet?
==> vilka ställer  vi på uppföljning av förändrinagr av beredningen?

Var ska man mäta:
Vid väl kontrollerade Referenspunkter på verket, (rå och processvatten)  i vattentorn och i ledningsnnätet

# data[].attributes.body
Vad avses med mikrobiologiskt stabila dricksvatten, s.k. biostabila vatten?
Hur bereder man vatten för att uppnå biostabilitet (monokloramin)?
När och var skall man undersöka biostabilitet (ledningsnätets biofilm kontra bulkvattnet från vattenverket)?

# data[].attributes.headline
Återkoppling och pågående arbete som berör biostabilitet.

# data[].attributes.subject
Återkoppling och pågående arbete som berör biostabilitet.

# data[].attributes.body
Konceptet biostabilitet bygger på att vattnets mikrobiologiska kvalité i färdigberett dricksvatten och distribuerat vatten är detsamma (Prest et al. 2016). Strikt betraktat är det dock inte möjligt att uppnå biostabilitet enligt vedertagen definition, d.v.s. att antalet mikroorganismer och dess sammansättning inte förändras i ledningsnätet i interaktionen mellan biofilm och vatten. Snarare visar studierna i Varbergs distributionssystem stor biofilmsdynamik, men relativt stabil dricksvattenkvalité. En ny SVU-rapport (17-104) med titeln "Biofilmens funktion och korrelation med dricksvattenkvalitén) är under behandling av SVU.

Ett nytt SVU-projekt (19-102), ”Rationell mikrobiell analys för biostabilt dricksvatten” kommer distributionssystem i Stockholm (Norrvatten, SVOA), Skåne (Sydvatten, VA SYD) och Varberg (VIVAB) att studeras.  Projektet förväntas leverera ökad kunskap om distributionssystemets inverkan på vattenkvalitén hos konsument och i synnerhet hur distributionsstörningar, kvalitetsåtgärder och stagnant vatten påverkar kvalitén. Dessutom skall vi leverera rationell, d.v.s. effektiv och väl planlagd, flödescytometrisk (FCM)-analys för övervakning av dricksvattendistributionen. Målet är att generera kunskap samt riktlinjer för dricksvattenproducenterna för att de ska kunna bibehålla/uppnå stabil dricksvattenkvalité.

# data[].attributes.headline
Återkoppling och pågående arbete som berör mikrobiell barriärverkan.

# data[].attributes.subject
Återkoppling och pågående arbete som berör mikrobiell barriärverkan.

# data[].attributes.body
Norrvatten, Sydvatten och VIVAB har gjort tydligt att man kan övervaka den mikrobiella barriärverkan på ett antal kritiska provtagningspunkter på vattenverket med hjälp av DNA-baserad FCM-analys samt att man kan övervaka den mikrobiologiska dricksvattenkvalitén på ledningsnätet med precision (totalantal bakterier, % viabla bakterier och sammansättning (HNA, LNA och/eller taxonomiskt fluorescencefingeravtryck). Dock kan man inte uttala sig om specifik patogenreduktion (norovirus, patogena E. coli etc.). On-line FCM möjliggör även att man i realtid kan följa kritiska kontrollpunkter såsom t.ex. permeatvatten. Om man vill ha samma typ av early-warning system på ledningsnätet kan man installera ett flertal on-line instrument på några väl valda provplatser. Arbete pågår att med hjälp av olika typer av massiv parallellsekvensering (MPS) taxonomiskt bestämma sammansättningen av mikrobiotan i UV-behandlat vatten samt att undersöka förekomsten av riskgener (antibiotikaresistens och virulens) i samverkan med bl.a. Norrvatten och FOI.