# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ja mitäköhän ihmettä tapahtuu alla olevassa valokuvassa?

Hengittäkäämme hetki syvään ja tutkikaamme kuvaa tarkasti.

Oheinen kuva tuli TM:n toimitusta vastaan internetin sivukujilla. Sitä pitää katsoa vähän aikaa, ennen kuin se alkaa hahmottua.

Yksi mahdollinen selitys kuvalle on, että siinä on neuvostosotilaita.

Ainakin Boing Boing -sivustolla selitetään, että kuvassa on neuvostoliittolaista ilmatorjuntateknologiaa.

Kuva on sivuston mukaan tiettävästi otettu noin vuonna 1917 eli ensimmäisen maailmansodan aikaan. Käyttäjän päässä olevat kiikarit on kohdistettu mahdollisimman kauas, ja mikkihiiri-korvat vahvistavat käyttäjän kuulemia ääniä. Tällöin kun käyttäjä kääntää päänsä siihen suuntaan, mistä ääni tulee, hänen pitäisi nähdä lentokonekin.

Tässä Boing Boingin päättelyssä on kuitenkin pari aukkoa. Neuvostoliitto on perustettu vasta vuonna 1922, joten jos kuva on vuodelta 1917, on väärin puhua neuvostosotilaista.

Flickrissä samaa kuvaa on kommentoitu niin, että kyseessä onkin kaksi saksalaissotilaista kenttätykistörykmentistä. Ilmatorjunnasta kuitenkin vastasivat ilmavoimat, eivät maavoimat, joten tässäkin on ristiriita.

Joka tapauksessa Rare Historical Photos - sivustolla todetaan myös, että kyseessä on saksalaissotilaita. Tällaisia lentokoneiden havaintolaitteita on esitelty sivustolla enemmänkin, mistä alla muutama hupaisa kuva.

Jos tutkateknologia ei ole vielä kehittynyt kovin pitkälle, käy se näinkin?

Alla olevassa kuvassa esitellään hollantilaismiehen henkilökohtaista kuuntelulaitetta 1930-luvulta. Kuuntelulaite on tehty alumiinista keveyden vuoksi.

Seuraavassa kuvassa on Yhdysvalloissa käytetty erittäin vaikuttavan näköinen kuuntelulaite. Kuva on vuodelta 1921.

Entä mitä meillä on täällä? Sivuston mukaan kyseessä on tšekkiläinen versio kuunteluvälineestä 1920-luvulta. Testatessa siitä kuitenkin paljon "perustavanlaatuisia puutteita", niin vaikea kuin sitä on uskoakin laitetta katsoessa.

Kuvassa on kolme japanilaista kuuntelulaitetta tai "sotatuubaa". Keisari Hirohito on saanut kunnian tarkastaa ne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Osaatko arvata, mitä tässä kuvassa tapahtuu - Miksi ensimmäisen maailmansodan sotilailla on päässään "mikkihiiri-hatut"?

# data[].attributes.attachment_link.description
Ja mitäköhän ihmettä tapahtuu alla olevassa valokuvassa? Hengittäkäämme hetki syvään ja tutkikaamme kuvaa tarkasti. Oheinen kuva tuli TM:n toimitusta vastaan internetin sivukujilla. Sitä pitää katsoa vähän aikaa, ennen kuin se alkaa hahmottua. Yksi mahdollinen selitys kuvalle on, että siinä on neuvostosotilaita. Ainakin Boing Boing -sivustolla selitetään, että kuvassa on neuvostoliittolaista ilmatorjuntateknologiaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oikeudenkäynti alkaa Lontoossa maanantaina.

Suomalaisbrittiläinen hakkeri Lauri Love on haastanut Britannian poliisin National Crime Agencyn oikeuteen hänen tietokoneidensa takavarikoinnista.

Poliisi takavarikoi Loven tietokoneet vuonna 2013 eikä ole palauttanut niitä. Poliisi perustelee päätöstään sillä, että Love ei ole suostunut purkamaan joidenkin tietokoneen kovalevyllä olevien tiedostojen salausta.

National Crime Agency ei ole kuitenkaan nostanut syytettä Lovea vastaan.

Love vetoaa vuonna 1897 säädettyyn lakiin (siirryt toiseen palveluun) poliisin takavarikoimasta omaisuudesta. Lain mukaan omistaja voi vaatia poliisin haltuun päätyneen omaisuutensa palauttamista.

Lisäksi Love on perustellut vaatimustaan tietokoneiden palauttamisesta sillä, ettei häntä vastaan ole nostettu syytteitä.

Loven mukaan viranomaiset eivät ole pystyneet osoittamaan, että tietokoneilla on kryptattua eli salattua dataa, tai että Love olisi kykeneväinen purkamaan salauksen.

Loven mukaan (siirryt toiseen palveluun) oikeusjuttu on yhteiskunnallisesti merkittävä, sillä päätöksellä on vaikutusta salausta käyttävien tahojen oikeuksiin.

Lontoolainen tuomioistuin päätti viime vuonna, että suomalais-brittiläistä hakkeria 32-vuotiasta Lauri Lovea ei luovuteta Yhdysvaltoihin.

Yhdysvallat vaati Lovea luovutettavaksi, koska häntä epäillään useista tietomurroista muun muassa Yhdysvaltojen keskuspankkiin, puolustusministeriöön ja muihin viranomaiskohteisiin.

Love on kiistänyt syytteet.
Lue myös: BBC: Alleged hacker Lauri Love in legal bid over seized computers (siirryt toiseen palveluun) Hakkeri Lauri Lovea ei luovuteta Yhdysvaltoihin - Love Ylelle: "Olen iloinen, tosi hyvä päätös" Hakkeri Lauri Love ryhtyi taisteluun luovutuspäätöstä vastaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Hakkeri Lauri Love haastoi Britannian poliisin oikeuteen tietokoneidensa takavarikoinnista

# data[].attributes.attachment_link.description
Oikeudenkäynti alkaa Lontoossa maanantaina. Suomalaisbrittiläinen hakkeri Lauri Love on haastanut Britannian poliisin National Crime Agencyn oikeuteen hänen tietokoneidensa takavarikoinnista. Poliisi takavarikoi Loven tietokoneet vuonna 2013 eikä ole palauttanut niitä. Poliisi perustelee päätöstään sillä, että Love ei ole suostunut purkamaan joidenkin tietokoneen kovalevyllä olevien tiedostojen salausta. National Crime Agency ei ole kuitenkaan nostanut syytettä Lovea vastaan.

# data[].attributes.body
dfdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Telia aikoo ottaa Suomessa valikoimaansa Nokian kehittämän FastMile 5G-reitittimen, joka on suunnattu niin koti- kuin yrityskäyttöön.
FastMile 5G -reititin hyödyntää sekä 4G- että 5G -yhteyksiä ja se tarjoaa sisätiloihin WiFi-yhteyden esimerkiksi niissä tapauksissa, kun kiinteää nettiyhteyttä ei ole saatavilla. Lehdistötiedotteen mukaan reitittimen testaus on jo alkanut ja kuluttajapilottien on määrä käynnistyä kuluvan kevään aikana.

"5G lähti liikkeelle yritysasiakkaiden kanssa tehtävillä hankkeilla. Nyt laitevalmistajien vauhti näyttää kiihtyvän ennakoidusta aikataulusta niin, että myös kuluttajille hyödyllisiä laitteita tulee markkinoille. Olemme kehittäneet 5G-verkkoa luotettavan kumppanimme Nokian kanssa, ja yhteistyö jatkuu kun pääsemme eturintamassa testaamaan 5G-kotireitittimen toimivuutta ja hyötyjä asiakkaillemme", sanoo Telia Finlandin 5G-ohjelmasta vastaava Janne Koistinen.

Telian esikaupallinen 5G-verkko avattiin viime syksynä Helsingissä ja kaupallinen verkko aukesi kolmessa kaupungissa vuoden alussa. 5G-liittymiä ei kuitenkaan ole vielä myynnissä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nokia ja Telia tuovat Suomeen FastMile 5G -reitittimen | Muropaketti.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Telia aikoo ottaa Suomessa valikoimaansa Nokian kehittämän FastMile 5G-reitittimen, joka on suunnattu niin koti- kuin yrityskäyttöön. FastMile 5G -reititin hyödyntää sekä 4G- että 5G -yhteyksiä ja se tarjoaa sisätiloihin WiFi-yhteyden esimerkiksi niissä tapauksissa, kun kiinteää nettiyhteyttä ei ole saatavilla. Lehdistötiedotteen mukaan reitittimen testaus on jo alkanut ja kuluttajapilottien on määrä käynnistyä kuluvan kevään aikana.

# data[].attributes.attachment_link.title
Älykaupungiksi suuntaava Salo etsii uutta nousua - tähtäimessä malli muille saman kokoluokan kaupungeille

# data[].attributes.attachment_link.description
Salon kaupunki tähtää edelläkävijäksi älykkäänä kaupunkina. Tyhmässä kaupungissa kukaan ei halua tulevaisuudessa asua, sanovat puuhamiehet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiinalainen Huawei on esitellyt Barcelonassa uuden Mate X -älypuhelimen, jonka erikoisuuksia ovat taipuva näyttö ja 5g-yhteydet. Molemmat ovat tämän vuoden teknologiatrendien kärkeä.

Huawei järjesti julkistustilaisuuden jo perinteisesti päivää ennen mobiilialan MWC-messujen alkua. Samana päivänä uusia julkistuksia myös muilta yhtiöltä, muun muassa Nokia-puhelimia kehittävältä HMD Global -yhtiöltä.

Varsinainen yllätys Huawein puhelinjulkistus ei ollut. Samsung esitteli taipuvan Galaxy Fold -mallinsa viime keskiviikkona, ja myös Huawein kehitystyöstä on huhuttu jo pitkään.
Huawei Mate X -puhelimessa on taipuisa oled-näyttö, joten Samsungin Fold-mallin tapaan myös sitä voi käyttää sekä tablet-laitteena että puhelimena, joka kokoon taitettuna mahtuu taskuun. Tablet-tilassa laitteella voi käyttää useita ohjelmia yhtä aikaa.

Mate X on myös ensimmäisiä 5g-puhelimia. 5g-nopeudet yhdistettynä laajempaan näyttöön saattavatkin olla sopia ainakin reaaliaikaiseen nettipelaamiseen tai suoratoistovideoiden katseluun, vaikka Huawei puhuu tiedotteessaan tuottavuutta lisäävästä voimanpesästä.

Huawein mukaan puhelimen uudella Balong 5000 -prosessorilla voi ladata yhden gigatavun kokoisen hd-laatuisen videotiedoston kolmessa sekunnissa. Myös 8K-videon suoratoisto onnistuu ilman viivettä.

Suurempi näyttö vaatii myös enemmän virtaa, ja puhelimessa onkin 4500 mAh akku. Vertailun vuoksi Samsung Galaxy Fold -puhelimessa oli kaksi akkua, joiden lataukseksi on ilmoitettu 4380 mAh. Käytännössä virran kestoon vaikuttavat akun lisäksi myös puhelimien ohjelmistot.

Huawei esitteli julkistustilaisuudessa myös uudet Matebook X Pro -, MateBook 13 - sekä MateBook 14 -tietokoneet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Huawein uutuus tiivistää vuoden trendit - esitteli taipuisan 5g-puhelimen

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiinalainen Huawei on esitellyt Barcelonassa uuden Mate X -älypuhelimen, jonka erikoisuuksia ovat taipuva näyttö ja 5g-yhteydet. Molemmat ovat tämän vuoden teknologiatrendien kärkeä. Huawei järjesti julkistustilaisuuden jo perinteisesti päivää ennen mobiilialan MWC-messujen alkua. Samana päivänä uusia julkistuksia myös muilta yhtiöltä, muun muassa Nokia-puhelimia kehittävältä HMD Global -yhtiöltä. Varsinainen yllätys Huawein puhelinjulkistus ei ollut.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uusi usb 3.2 -väylä yltää jopa 20 gigabitin sekuntinopeuteen - Yhteensopivia oheislaitteita luvassa jo ensi vuonna

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkujaan vuonna 2017 määritelty usb 3.2 tekee nyt tuloaan. Uusi usb-väylä saadaan ensimmäisenä huippuluokan pc-emolevyihin ja seuraavaksi arvatenkin kannettaviin tietokoneisiin. Ensimmäisiä yhteensopivia oheislaitteita odotellaan saapuvaksi vuodenvaihteen jälkeen. Käytännössä usb 3.2...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koodareista on niin kova pula, että yritykset hamuavat heitä töihin jo opinnoista. Palkasta kukaan ei halua hiiskua, mutta selväksi käy, että aloituspalkasta noustaan nopeasti tuhansia euroja ylöspäin.

Palkkaisimme Visma-yhtiöihin heti ainakin 50 koodaria, jos heitä vain olisi saatavilla, sanoo Visma Consultingin henkilöstöpäällikkö Johanna Susiviita. Mutta kun heitä ei ole.

Siksi Vismalle on nyt palkattu henkilö, jonka pääasiallinen työ on rekrytoida yhtiöön koodareita. Käytännössä hän tekee tiivistä oppilaitosyhteistyötä, koska Susiviidan sanoin "meidän pitää pystyä rekrytoimaan tänne suoraan oppilaitoksista parhaita tekijöitä".

Visma Consulting on yksi kymmenestä erillisestä Suomessa toimivasta Visman yhtiöstä. Emoyhtiö on norjalainen ja Norjassa ovat konsernitoiminnat.

Koodaripulasta on kirjoitettu paljon. Viimeksi erittäin painavan kannanoton asian puolesta esittivät tunnetut yritysjohtajat viime vuoden lokakuussa Helsingin Sanomien mielipidepalstalla. He arvioivat, että välitön koodaajatarve on 7 000-9 000 osaajaa.

Peliyhtiö Supercell puolestaan ilmoitti viime vuoden joulukuussa perustavansa Helsinkiin koodauskoulun.

Koodaripula koskee koko maata

Visma on siitä hyvä esimerkkiyhtiö, että se toimii usealla paikkakunnalla ympäri Suomea. Yhtiö kuvaa itseään yritysohjelmistojen ja it-konsultoinnin tarjoajaksi. Visma löytyy myös ainakin koululaiskodeille tutun Wilma-järjestelmän takaa.

Kaikkiaan Visma työllistää Suomessa noin 1 200 henkilöä.

- Meillä on pulaa koodareista ympäri maata, mutta akuutein tilanne on pääkaupunkiseudulla, sanoo Sanna Burton. Hän on Visma Suomen viestintäpäällikkö.

- Tarvitsisimme lisää koodareita jokaiseen yhdeksään yhtiöömme.

Visma Consultingin Johanna Susiviita sanoo, että koodaripula on yhtiölle kasvun hidaste.

- Voisimme toteuttaa enemmän projekteja, jos niille olisi tekijöitä.

Kun valmiita ammattilaisia ei ole, silloin palkataan harjoittelijoita. Opiskelijat aloittavat usein kesällä ja jatkavat töitä opintojen ohessa osa-aikaisina. Ja juuri tämän vuoksi yhteistyö oppilaitosten kanssa on elintärkeää. Susiviidan mukaan harjoittelijat ovat niin lahjakkaita, että he pystyvät hyvin nopeasti tekemään yhtiölle laskutettavaa työtä.

Kova kilpailu, kova palkka

Jos osaajista on noin huutava pula, heistä kilpaillaan kaiken järjen mukaan palkalla. On selvää, että ammattilaisille maksetaan osaamisesta ja harvinaisella osaamisella voi pyytää kovaa palkkaa. Mutta millaisella palkalla alalle tullaan?

Burton ja Susiviita sanovat, että Teknologiateollisuuden tessien mukaisella. Harjoittelun ajalta maksetaan harjoittelupalkkaa.

Soitto Teknologiateollisuuteen tuottaa tulokseksi, että vastavalmistuneen palkka on 2 500-3 000 euroa. Mutta tästä palkka kipuaa nopeasti tuhansia euroja ylöspäin. Teknologiateollisuus on tehnyt palkkatutkimuksia ja koodareiden palkoissa on valtava hajonta. Parhaat tienaavat todella hyvin.

Mistä oppilaitoksista Visma koodarinsa löytää? Burtonin ja Susiviidan mukaan heille tulee väkeä Aalto yliopistosta, Helsingin yliopistosta sekä ammattikorkeakouluista ja teknillisistä yliopistoista ympäri maata.

He kaipaisivat nuorten lisäksi alalle myös senioreita, siis aikuisia jo töissäolevia ihmisiä.

- Täydennyskoulutus ja aikuiskoulutus olisi tärkeää. Suomeen tulee myös maahanmuuton kautta ihmisiä, joiden pohjakoulutus auttaa koodarikoulutuksessa. Sieltä voisi myös saada hyviä työntekijöitä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Visma palkkaisi heti 50 koodaria, jos heitä olisi - nuoria osaajia kiskotaan töihin jo koulunpenkiltäkin

# data[].attributes.attachment_link.description
Koodareista on niin kova pula, että yritykset hamuavat heitä töihin jo opinnoista. Palkasta kukaan ei halua hiiskua, mutta selväksi käy, että aloituspalkasta noustaan nopeasti tuhansia euroja ylöspäin. Palkkaisimme Visma-yhtiöihin heti ainakin 50 koodaria, jos heitä vain olisi saatavilla, sanoo Visma Consultingin henkilöstöpäällikkö Johanna Susiviita. Mutta kun heitä ei ole.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhdysvaltalainen talouslehti Forbes on julkaissut vuosittaisen listansa maailman rikkaimmista ihmisistä. Tänä vuonna miljardi-kerhoon ylsi lehden laskujen mukaan 2153 ihmistä. Kaikki rikkaat eivät kuitenkaan ole rikastuneet, sillä ennätyksellisesti lähes joka toisen omaisuus hupeni viime vuonna.

Ykkösijaa hallitsee toista vuotta peräkkäin Amazonin Jeff Bezos 116 miljardin euron omaisuudella. Toiseksi eniten mammonaa on edelleen Microsoftin Bill Gatesilla, 86 miljardia.

Lähes joka kolmas listan ääririkas tulee Yhdysvalloista - mukaan lukien 14 maailman 20:stä varakkaimmasta ihmisestä.

Ranskalainen, L'Oreal-perijätär Francoise Bettencourt Meyers (15.) puolestaan on maailman rikkain nainen 45 miljardin pesämunalla. Lehden mukaan naismiljadöörien määrä on kymmnessä vuodessa lähes kolminkertaistunut.

Lehti on tehnyt myös laajan arvion Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin (715.) varallisuudesta. Trumpin 2,7 miljardin euron omaisuudesta valtaosan muodostavat New Yorkin kiinteistöt (1,3 miljardia). Käteistä ja muuta rahoitusomaisuuttakin Trumpilla arvioidaan olevan yli 120 miljoonaa euroa.

Suomen rikkain mies, Koneen ja Sanoman suuromistaja Antti Herlin, 62, löytyy Forbesin listalta yli kaksi sataa sijaa Trumpia ylempää. Herlinin 3,6 miljardin euron omistukset tekevät hänestä maailman 478:ksi vauraimman ihmisen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Talouslehti Forbes listasi maailman miljardöörit - Suomen varakkain miljardin rikkaampi kuin Trump

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdysvaltalainen talouslehti Forbes on julkaissut vuosittaisen listansa maailman rikkaimmista ihmisistä. Tänä vuonna miljardi-kerhoon ylsi lehden laskujen mukaan 2153 ihmistä. Kaikki rikkaat eivät kuitenkaan ole rikastuneet, sillä ennätyksellisesti lähes joka toisen omaisuus hupeni viime vuonna. Ykkösijaa hallitsee toista vuotta peräkkäin Amazonin Jeff Bezos 116 miljardin euron omaisuudella.

# data[].attributes.headline
Toimiiko netti hitaasti? Firefox saa tärkeän uudistuksen

# data[].attributes.subject
Toimiiko netti hitaasti? Firefox saa tärkeän uudistuksen

# data[].attributes.body
Firefox-selain saa uudistuksen, josta on hyötyä etenkin vanhoille tietokoneille. Tarkoituksena on, että firefox osaa poistaa muistista ne verkkosivut, jotka ovat käyttämättömiä. Tämä toiminto estää etenkin vanhojen koneiden kaatumisen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mozilla rakentaa Firefox-selaimeen toimintoa, joka on omiaan vähentämään selaimen kaatuilua muistin puutteen takia. Asiasta kertovat esimerkiksi Ghacks ja Softpedia.

Nykyään ei ole lainkaan epätavallista, että yksi verkkosivu voi ahmaista satojakin megatavuja työ- eli ram-muistia. Kun sivuja on myös auki useita yhtä aikaa, voi muisti loppua esimerkiksi tietokoneissa, joissa on vain 4 gigatavua ram-muistia. Mozillan kehittämä toiminto puree näihin tilanteisiin.

Tarkoitus on, että Firefox osaa muistin huvetessa automaattisesti poistaa muistista ne verkkosivut, jotka ovat käyttämättöminä ja siten turhaan syövät tietokoneen voimavaroja. Toiminto on tulossa osaksi Firefoxin Windows-, Linux- ja MacOS-versioita mahdollisesti Firefoxin versiossa 67, jonka pitäisi ilmestyä toukokuussa.

Kilpailevassa Googlen Chrome-selaimessa vastaava tekniikka on jo olemassa. Mozilla toivoo, että toiminto vähentää Firefoxin kaatumisia muistin vähyyden takia.

Hieman nurinkurisesti Google on kehittämässä Chrome-selaimeen tekniikkaa, joka säilyttäisi äskettäin avattuja verkkosivuja välimuistissa, jotta niiden välillä voisi liikkua entistä nopeammin. Tekniikan uhkana on muistin lisääntyvä kulutus, mutta esimerkiksi Firefoxissa vastaava toiminto on jo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Toimiiko netti hitaasti? Firefox saa tärkeän uudistuksen

# data[].attributes.attachment_link.description
Mozilla rakentaa Firefox-selaimeen toimintoa, joka on omiaan vähentämään selaimen kaatuilua muistin puutteen takia. Asiasta kertovat esimerkiksi Ghacks ja Softpedia. Nykyään ei ole lainkaan epätavallista, että yksi verkkosivu voi ahmaista satojakin megatavuja työ- eli ram-muistia. Kun sivuja on myös auki useita yhtä aikaa, voi muisti loppua esimerkiksi tietokoneissa, joissa on vain 4 gigatavua ram-muistia.

# data[].attributes.headline
Taittuvat näytöt ovat tekemässä paluuta puhelimiin, mutta niiden yleistymisen tiellä on yksi este

# data[].attributes.subject
Taittuvat näytöt ovat tekemässä paluuta puhelimiin, mutta niiden yleistymisen tiellä on yksi este

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maailman suurin matkapuhelinvalmistaja Samsung esitteli viime viikolla ensimmäisen taittuvan älypuhelimensa. Huhtikuun lopulla Yhdysvalloissa kauppoihin saapuvassa Galaxy Fold -puhelimessa on 4,6 tuuman etunäyttö, mutta avattuna se laajenee 7,3-tuumaiseksi.

Kun puhelin avataan ja suljetaan, ohjelmat näytetään automaattisesti sillä näytöllä, joka on esillä.

Samsung lupasi esittelytilaisuudessa, että Galaxy Fold saa sille kehitetyt sovellukset ainakin Facebookilta, Googlelta ja Microsoftilta.

Taittuva puhelin kuulostaa hämmentävältä. Eikö se mene rikki? Tämäkö on se suunta, johon puhelimet ovat menossa? Taittuvaan puhelimeen liittyy paljon kysymysmerkkejä.

Uutuuslaitteen odotus on ollut pitkä, sillä Samsung esitteli konseptin taitettavasta puhelimesta ensimmäisen kerran jo vuonna 2013.

Yhtiö ei kuitenkaan ole se, joka ehti ensimmäisenä taittuvien älykännyköiden markkinoille. Esimerkiksi yhdysvaltalainen startup-yhtiö Royole esitteli oman taittuvan puhelimensa jo syksyllä. Kaupoista yhtiön Flexpai-laitetta ei vielä saa, vaan siitä voi tehdä vasta ennakkotilauksia.

Suurien puhelinvalmistajien kilpajuoksussa Samsung ylittänee siis maaliviivan ensimmäisenä ja toimittaa taitettavan näytön massojen saataville. Hyvänä kakkosena kisaa kiinalainen Huawei, joka lupailee taittuvaa Mate X -puhelintaan markkinoille syksyllä.

Myös yhdysvaltalaisen Applen on ennakoitu suunnittelevan vastaavanlaista älypuhelinta. Yhtiö on rekisteröinyt viime vuonna patentit sekä taittuvalle näytölle että taittuvalle akulle. Ei ole tiedossa, ehtiikö moinen tänä vuonna markkinoille, mutta seuraavien Iphone-mallien on kerrottu ilmestyvän syksyllä.

Uutistoimisto Reutersin tietojen mukaan Samsungin Galaxy Foldin hinta olisi Yhdysvalloissa 1 980 dollaria eli runsaat 1 700 euroa. Huawein syksyksi markkinoille ennakoidun Mate X:n hinnaksi on arvioitu häkellyttävät 2 300 euroa.

Ihan joka kuluttajan taskuun taittuva puhelin ei näillä hinnoilla tietään löydä.

"Kyllä näillekin laitteille on ihan oma kohderyhmänsä. Uskon, että laite tulee kuluttajamarkkinoille tullessaan herättämään täysin uudesta teknologiasta kiinnostuvien huomion", sanoo myyntipäällikkö Mikko Pesonen elektroniikkaketju Gigantista.

Pesonen vastaa Giganttiin myyntiin tulevista puhelimista.

"Asiakkaidemme kiinnostus premium-puhelimiin on viime vuosina kasvanut ja uskon, että uudet, taitettavat teknologiat tulevat näkymään puhelinten myyntitrendeissä, kun ne saadaan suuren yleisön saataville."

Gigantissa odotellaan parhaillaan laitevalmistajilta lisätietoja taittuvien laitteiden myyntiin saamisen aikatauluista. Pesosesta on syytä muistaa, ettei taittuva teknologia rajoitu pelkästään puhelimiin. Torstaina päättyneessä Barcelonan Mobile World Congress -tapahtumassa taittuvia näyttöjä nähtiin myös älyrannekkeissa.

"Taittuva teknologia on ehdottomasti mielenkiintoinen uutuus ja herätti Barcelonan messuilla paljon kiinnostusta. Uskon, että teknologian rantautuminen tavallisen ihmisen käyttöön saattaa viedä vielä jonkin aikaa kuten aina uusien, uraauurtavien teknologioiden kanssa."

Tänä vuonna puhelinvalmistajat panostavat näyttöjen lisäksi akun kestoon, lataukseen nopeuteen ja langattoman latauksen kehittämiseen. Lisäksi näyttöön upotetut sormenjälkilukijat yleistyvät, Mikko Pesonen sanoo.

Asiakkaita kiinnostavat nyt Pesosen mukaan kuvaamista helpottavat tekoälyominaisuudet. Esimerkiksi: puhelin tunnistaa kuvattavan kohteen ja säätää asetukset sen mukaan automaattisesti.

"Lisäksi laajakulmakuvaus on mukana yhä useammassa puhelimessa. Keskihintaisissakin puhelimissa on nykyään jo useita kameroita ja erittäin kehittyneet kuvausominaisuudet."

Samaan aikaan on käynnissä vähemmän näkyvä kilpailu siitä, miten ja milloin 5G rantautuu älypuhelimiin. Huawei on luvannut, että taittuva Mate X olisi markkinoiden ensimmäinen 5G-puhelin, mutta kuluttajalle asia saattaa vaikuttaa vielä kaukaiselta.

Puhelimen ulkonäkö sen sijaan on Pesosen mukaan konkreettinen ja tärkeä juttu.

"Puhelinten ulkoisissa ominaisuuksissa nähdään tänä vuonna paljon värejä, erilaisia pintamateriaaleja kuten mattapintaa sekä esimerkiksi helmiäisvaikutteita."

# data[].attributes.attachment_link.title
Taittuvat näytöt ovat tekemässä paluuta puhelimiin, mutta niiden yleistymisen tiellä on yksi este

# data[].attributes.attachment_link.description
Maailman suurin matkapuhelinvalmistaja Samsung esitteli viime viikolla ensimmäisen taittuvan älypuhelimensa. Huhtikuun lopulla Yhdysvalloissa kauppoihin saapuvassa Galaxy Fold -puhelimessa on 4,6 tuuman etunäyttö, mutta avattuna se laajenee 7,3-tuumaiseksi. Kun puhelin avataan ja suljetaan, ohjelmat näytetään automaattisesti sillä näytöllä, joka on esillä. Samsung lupasi esittelytilaisuudessa, että Galaxy Fold saa sille kehitetyt sovellukset ainakin Facebookilta, Googlelta ja Microsoftilta.

# data[].attributes.headline
Kiinan tukeman hakkeriryhmän epäillään tunkeutuneen norjalaisen ohjelmistoyhtiö Visman järjestelmiin tarkoituksenaan varastaa sen asiakkaiden tietoja.

# data[].attributes.subject
Kiinan tukeman hakkeriryhmän epäillään tunkeutuneen norjalaisen ohjelmistoyhtiö Visman järjestelmiin tarkoituksenaan varastaa sen asiakkaiden tietoja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tietoturvatutkijat väittävät Kiinan tunkeutuneen ohjelmistoyhtiö Visman järjestelmiin. Yhtiöllä on paljon asiakkaita, jotka voivat kiinnostaa tiedustelujärjestöjä, arvioi yhtiön tietoturvajohtaja.

Kiinan tukeman hakkeriryhmän epäillään tunkeutuneen norjalaisen ohjelmistoyhtiö Visman järjestelmiin tarkoituksenaan varastaa sen asiakkaiden tietoja. Visma toimittaa liiketoimintaohjelmistoja yli 900 000 yritykselle Pohjoismaissa ja osaan muuta Eurooppaa.

Yhtiön tietoturvajohtaja Espen Johansenin mukaan hyökkäys huomattiin pian sen jälkeen kuin hakkerit olivat päässeet Visman järjestelmiin, ja hän on varma, etteivät he päässeet käsiksi asiakkaiden tietoihin.

- Mutta jos laitan paranoidi-hatun päähäni, tämä olisi voinut olla tuhoisaa, Johansen sanoo.

- Olen perillä siitä, että meillä on asiakkaita, jotka ovat hyvin kiinnostavia valtioille.

Tietoturvayhtiö Recorded Futuren mukaan hyökkäys oli osa Kiinan valtion tukemaa hakkerointikampanjaa, jolle länsimaiset asiantuntijat ovat antaneet nimien Cloudhopper. Uutistoimisto Reuters kertoi joulukuussa, että kampanjan uhreiksi ovat joutuneet muun maussa tietotekniikkayhtiöt IBM ja Hewlett Packard. Viranomaiset ovat varoittaneet, että uhreja voi olla enemmänkin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiinaa epäillään vakavasta tietomurrosta: "Tämä olisi voinut olla tuhoisaa"

# data[].attributes.attachment_link.description
Tietoturvatutkijat väittävät Kiinan tunkeutuneen ohjelmistoyhtiö Visman järjestelmiin. Yhtiöllä on paljon asiakkaita, jotka voivat kiinnostaa tiedustelujärjestöjä, arvioi yhtiön tietoturvajohtaja. Kiinan tukeman hakkeriryhmän epäillään tunkeutuneen norjalaisen ohjelmistoyhtiö Visman järjestelmiin tarkoituksenaan varastaa sen asiakkaiden tietoja. Visma toimittaa liiketoimintaohjelmistoja yli 900 000 yritykselle Pohjoismaissa ja osaan muuta Eurooppaa.

# data[].attributes.headline
Explorer-selaimesta ei päästä eroon edes sairaaloissa, vaikka Microsoft toivoo kaikkien luopuvan siitä

# data[].attributes.subject
Explorer-selaimesta ei päästä eroon edes sairaaloissa, vaikka Microsoft toivoo kaikkien luopuvan siitä

# data[].attributes.body
Microsoft neuvoo luopumaan vanhentuvasta explorer selaimesta. Silti esim.  Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) sairaaloissa ja toimipisteissä on yhteensä noin 25 000 työasemaa, ja niissä 98 prosentissa on oletusselaimena Internet Explorer 11.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vanhentuva Internet Explorer -verkkoselain pysyy käytössä vielä pitkään, vaikka valmistaja Microsoft neuvoo jo luopumaan siitä. Lue HS:n uutinen Microsoftin ilmoituksesta täältä.

Suosituimman verkkoselaimen aseman se menetti jo vuosia sitten, eikä se ole enää edes Microsoftin uusimman Windows-käyttöjärjestelmän oletusselain. Moni joutuu silti käyttämään Exploreria edelleen työssään.

Teollisuudessa ja julkisella sektorilla käytetään erikoissovelluksia, jotka toimivat vain Internet Explorerilla. Tällaiset legacy-järjestelmiksi nimitetyt sovellukset ja ohjelmistot ovat olleet käytössä sellaisenaan kauan, koska niitä ei ole aikoinaan suunniteltu päivitettäväksi uusiin tietokoneympäristöihin ja käyttöjärjestelmiin.

"Internet Explorerista ei päästä eroon vielä lähitulevaisuudessa", Kyberturvallisuuskeskuksen tietotekniikka-asiantuntija Markus Happonen sanoo.

Explorer-selaimen etuna on ollut tuki vanhoihin ympäristöihin, mikä tarkoittaa sitä, että selaimen uusimmalla versiolla pystyy useimmiten käyttämään erikoissovelluksia, jotka on tehty alun perin selaimen vanhemmille versioille.

Explorerin kautta käytetään muun muassa terveydenhuollon ja sairaaloiden järjestelmiä. Happosen mukaan selain ei ole kuitenkaan lisännyt oleellisesti tietoturvariskiä.

"Explorerin uusimmalle versiolle on tuki voimassa, ja siihen tulee vielä tietoturvapäivityksiä."

Käytännössä yritykset ja laitokset, jotka joutuvat yhä jatkamaan Explorerin käyttöä ovat ottaneet rinnalle myös uudenaikaisempia selaimia.

"On tilanteita, joissa Internet Explorerin käyttö rajoittuu vain niihin sovelluksiin, jotka toimivat vain Explorerilla."

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) sairaaloissa ja toimipisteissä on yhteensä noin 25 000 työasemaa, ja niissä 98 prosentissa on oletusselaimena Internet Explorer 11. Jotkut terveydenhuollon sovellukset vaativat toimiakseen Explorerin vanhemman version.

"Husissa on on käytössä yli 300 web-pohjaista sovellusta, joista osa on kriittisiä toiminnan kannalta ja edelleen selainversiosta riippuvaisia", Husin tietohallintojohtaja Pertti Mäkelä sanoo.

Mäkelän mukaan Internet Explorer ei ole sen turvattomampi kuin mikään muukaan selain. Husissa selvitetään kuitenkin vaihtoehtoja Explorerille, mutta kokonaan toiseen selaimeen siirtyminen ja erikoissovellusten yhteensopivuuden varmistaminen on työläs ja aikaa vievä urakka. Jotkut Husin käyttämät sovellukset toimivat jo nyt myös Googlen Chromen kautta.

Internet Explorerin suosio on romahtanut kymmenessä vuodessa. Vuonna 2009 se oli ylivoimaisesti suosituin tietokoneissa käytettävä verkkoselain, mutta nykyisin sen paikan on ottanut Google Chrome, jonka markkinaosuus on lähes 65 prosenttia.

Explorerin osuus on runsaat kymmenen prosenttia, mutta se on silti yhä suositumpi selain tietokoneissa kuin Microsoftin uusi selain Edge, joka ei toimi vanhemmilla Windows-koneilla.

Microsoftin sovelluksista vastaavan yksikön johtaja Chris Jackson neuvoi viime viikolla olemaan vastedes käyttämättä Exploreria, jos se on mahdollista.

Microsoft on luopumassa vanhasta selaimesta, koska yhä useampia verkkosivuja ja -palveluja ei enää rakenneta Explorerilla toimiviksi.

Internet Explorerin ensimmäinen versio julkaistiin jo vuonna 1995. Selaimen uusin ja todennäköisesti myös viimeinen päivitys on Explorer 11, joka tuli markkinoille syksyllä 2013. Microsoft ilmoitti jo vuonna 2016 lopettavansa teknisen tuen ja turvallisuuspäivitykset kaikille 11-versiota vanhemmille Explorer-selaimille. Explorer 11:n päivitykset jatkunevat kuitenkin pitkälle ensi vuosikymmenelle asti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Explorer-selaimesta ei päästä eroon edes sairaaloissa, vaikka Microsoft toivoo kaikkien luopuvan siitä

# data[].attributes.attachment_link.description
Vanhentuva Internet Explorer -verkkoselain pysyy käytössä vielä pitkään, vaikka valmistaja Microsoft neuvoo jo luopumaan siitä. Lue HS:n uutinen Microsoftin ilmoituksesta täältä. Suosituimman verkkoselaimen aseman se menetti jo vuosia sitten, eikä se ole enää edes Microsoftin uusimman Windows-käyttöjärjestelmän oletusselain. Moni joutuu silti käyttämään Exploreria edelleen työssään.