# data[].attributes.body
Kiinnostuin ideastasi tukea tarvitsevan lapsen itsetunnon tukemisesta. Mielenkiintoista olisi tietää millaiset asiat vaikuttavat itsetunnon kehittymiseen ja tukemiseen ja minkälainen rooli aikuisilla ja toisaalta taas muilla lapsilla on. Aihe on hyvin ajankohtainen, sillä tukea tarvitsevien lasten määrä on kasvanut ja asiasta on keskusteltu paljon.

# data[].attributes.body
- Luokanopettajan valmiudet erilaisuuden ja erityisen tuen oppilaiden kohtaamiseen

- Luokanopettajan kokemuksia minäpystyvyydestä inklusiivisessa koulussa

# data[].attributes.body
- Tukea tarvitsevan lapsen itsetunnon tukeminen päiväkotiryhmässä/esikoulussa

- Autistisen lapsen tukeminen päiväkotiryhmässä

- Erityistä tukea tarvitsevien lasten integrointi päiväkotiryhmään

# data[].attributes.body
Aiheesi opettajan vuorovaikutus- ja tunnetaitojen yhteydestä oppilaiden koulumenestykseen on hyvin kiintoisa. Onkin jännittävää saada kuulla millaisia yhteyksiä viittaamasi tutkimuksen tuloksissa on esitetty.

Pohdin mahdollisia syitä sille miksi opettajan kyseiset taidot vaikuttavat oppilaiden koulumenestykseen. Mieleeni nousi ”itsensä toteuttava ennuste”, jos kyse on siitä että tietyt oppilaat leimautuvat jonka vuoksi opettaja ei kannusta tai tarjoa kehittymismahdollisuuksia tarpeeksi, joka saa oppilaat toimimaan odotusten eikä taitotasonsa mukaisesti. Olisiko aiheen kannalta relevanttia hakea tutkimusta kannustamisen merkityksestä kasvussa? Mietin myös opettajan empatian vaikutusta oppilaaseen. Millaistakohan tutkimusta aiheesta on tehty?

Pohdin myös, mistä asia johtuu että opettajan kyseisten taitojen vaikutus on niin suuri. Mietin myös, että vaikuttaako vaikutusten laajuuteen kenties se, jos kasvatus siirtynyt vanhemmilta enemmän yhteiskunnalle ja opettajalle tai jos yhteiskunnan vaatimukset koulumenestykseen ovat kasvaneet?

Mietin myös, että miten asiaan, opettajien vuorovaikutus- ja tunnetaitojen omaamiseen, voisi puuttua? Onko opettajankoulutuksen valintakokeissa jo tarkoituksenmukaista valita ikäisekseen mahdollisimman kypsät ja valmiiksi vuorovaikutus- ja tunnetaidoiltaan kasvaneet yksilöt, vai pidetäänkö tärkeänä mahdollisuutta opiskelijalle kasvaa täyteen mittaansa koulutuksen aikana? Onko opettajankoulutus suunniteltu sellaiseksi, että se kasvattaa myös vuorovaikutus- ja tunnetaidoissa ja onko näitä taitoja mahdollista saavuttaa nykyisen koulutuspoliittisen linjauksen mukaan, joka ajaa opiskelijat nopeasti koulunpenkiltä työelämään? Olisiko annettava tilaa henkilön omakohtaiselle kasvulle vai täytyykö kaikkien saavuttaa tietyt taidot samoissa määräajoissa?
-Aino

# data[].attributes.headline
linalle: erityisesti tämä miten voi hydöntää teknologia on minun mielestä tosi mielenkiintoista mutta oletko jo miettinyt mitä tarkoitat jos sanot teknologia? Haluatko myös antaa kriitinen näkökulma? 

# data[].attributes.subject
linalle: erityisesti tämä miten voi hydöntää teknologia on minun mielestä tosi mielenkiintoista mutta oletko jo miettinyt mitä tarkoitat jos sanot teknologia? Haluatko myös antaa kriitinen näkökulma? 

# data[].attributes.body
Sanni

# data[].attributes.body
Todella mielenkiintoista! Miksi en ole itse ajatellut sitä?
Mun mielestä olisi hyvää spesfioida vähän enemmän koska muuten aihe on liian laaja. Voit vaikka miettiä yhdesta tai kahdesta häiriöistä jotka vaikkuttaa kiintymysuhteen? Luin pari päivää sitten vielä arttikelin sitä miten tämä asuminen molempien vanhempien luona vaikkuttaa lasten kiintymyssuhteen. Oli muistakseeni hesari. Eli siis kun lapsi asuu yks viikko siellä yks viikko toisella jne.

-Sanni

# data[].attributes.body
Olen pohtinut, että haluaisin tutkia dialogisuutta ja inklusiivista kasvatusta artikkelikatsauksessani. Ajatukseni on, että oppimisyhteisön dialogisuudesta on hyötyä inklusiivisen kasvatuksen ja koulun toiminnalle. Voisin työssäni keskittyä joko esimerkiksi perustelemaan dialogisuustaitojen harjoittelun merkitystä inklusiiviselle koululle, tai suunnata tutkimusta yhteiskunnallisempaan suuntaan; perustella yhteiskunnan demokraattisuuden, dialogisuuden ja inkluusion kytkeytymistä toisiinsa.

# data[].attributes.body
Ideasi äitien välisestä vuorovaikutuksesta sosiaalisen media äitiysblogeissa kuulostaa mielenkiintoiselta. Kerroit haluavasi tarkastella äitiyden rakentumista blogeissa. Onko ajatuksenasi, että blogia seuraamalla tulevat äidit saavat mallia muodostuvaan äitiyteensä? Ehkä olet ajatellutkin, mutta eikö mallioppiminen voisi sopia erääksi teoreettiseksi lähtökohdaksi? Ehkä blogien kautta rakentuva äitiys liittyy myös yhteisöllisyyteen ja sosialisaatioon? Esimerkiksi sosiologi Émile Durkheim on kirjoittanut yhteiskunnan merkityksestä ja paineesta ihmiselle. Kiinnostavaa voisi olla tarkastella myös blogiin liitettyjä kommentteja, pohtia näitä ryhmädynamiikan näkökulmasta. Ryhmädynamiikan aiheeseen tosin voisin kuvitella löytyvän teoriaa etenkin sosiaalipsykologiasta. Ideastasi tuli myös mieleen tutkimuksellinen viitekehys sosiaalinen konstruktionismi. Siinä taitaa olla kyse sosiaalisen todellisuuden rakentumisesta sosiaalisessa vuorovaikutuksessa. Huomasin pohtineesi tutkijakahvilassa tulisiko aihepiiri liittyä tiukasti erityiskasvatukseen. Ehkä voisit tarkastella äitiysblogeista tai niiden kommenteista viitteitä erityistä tukea tarvitsevan lapsen äitiyteen? Tai pohtia jonkin aikaisemman tutkimuksen perusteella miten erityistä tukea tarvitsevan lapsen äitiys muodostuu sosiaalisesti ja verrata blogeihin tms.? Kannattaa toki miettiä miten rajaat aiheesi ettei tutkimus paisu. :) Myös aiheideasi itsesäätelyn kehittymisestä varhaislapsuudessa on kiintoisa!
-Aino

# data[].attributes.body
Itse seuraan kakiskielisen kummityttöni   kielenkehitystä silmä ja korva tarkkana ja olen todella kiinnostunut tästä aiheesta:) Itse olen pohtinut kysymyksiä, jotka liittyvät kaksikielisen lapsen puhetta tukeviin komminkaatiomenetelmiin:Mitä kaikkea voisi, kannattaisi käyttää ilman että lapsi/vanhemmat stressaantuvat/huolestuvat jne (tukiviitoomat, kuvat jne.) Myös perustutkimukset siitä, miten paljon kielenkehitys on viivsteistä keksimäärin kaksikielisillä lapsilla olisivat mielenkiintoisia. Lisäksi, miten varhainen vuorovaikutus ja sen laatu vaikutta kielenkehitykseen kaksikielisellä lapsella. Ehkä haastavin näkökulma voisi koskea sitä, miten äidinkieli ja toinen kieli eroavat lapsen ilmaisussa. Ts. miten eroaa lapsen ja äidin käyttämä kieli lapsen ja toisen vanhemman käyttämästsä kielestä (sisältö, rakenne, tunne, jne)

# data[].attributes.body
Itsekin mietin pitkään tuota kiintymyssuhdenäkökulmaa. Pikaisella artikkelihaulla löysin aika vähän tuoretta tietoa aiheesta..mutta aiheena erittäin mielenkiintoinen. Näköulman tarkentaminen esimerkiksi huostaanotettuihin lapsiin tai adoptiolapsiin voisi rajata aihetta ja tuottaa samalla paremmin osumia tutkimuksiin. Näillä lapsillahan kiintymyssuhdehäiriöitä tyypillisesti esiintyy, tokikin myös vanhemmuustyylit voisivat liittyä tähän, kun syntymäperheissä eläneet lapset kokevat niinikään kiintymyssuhdepulmia Tällöin keskiössä on biologisen vanhemman ja lapsen välinen vurovaikutus ja sen laatu.

# data[].attributes.body
Itseäni kiinnostaisi myös näkökulma, millaisille oppilaille erityisesti opettajan vahvoilla vuorovaikutus- ja tunnetaidoilla on vaikutusta. Ja opetetaanko näitä taitojariittävästi koulutuksissa ja vaikuttaako esim. pitkä työura opettajan valmiuksiin tunnetaitojen käytössä joko heikentävästi tai vahvistavasti. Ts. Miten tytökokemus vaikuttaa opettajan tunnetaitojen käyttöön.

Hyvä gradun aihepiiri ja ajankohtainenkin kun toisaalta diginatiiveilla on vahvat digivalmiudet mutta onko sen kustannuksella perusvuorovaikutustaidot jäämässä heikommiksi..

# data[].attributes.body
Erittäin tärkeä aihe, mieleeni tuli kysymys, ajattelitko tarkastella sähköisten palautteenantojärjestelmien Esim. Wilman vaikutusta lapsen koulumyönteisyyden kokemukseen. Sähköiset palautejärjestelmät mahdollistavat myös vanhemmille koulun asioiden sujumisen seuraamisen ja sitä kautta lapsen tukemisen ja kontrollin. Onko lapsen luokkahuonepalautteessa ja Wilman palautteissa eroa. Kansainvälistä tutkimusta ei tietenkään juuri wilmasta löydy, enkä tiedä mitä järjestelmiä muualla maailmassa käytetään:)

# data[].attributes.body
Ajattelin valita näkökulmakseni äitien välisen vuorovaikutuksen  sosiaalisen median äitiysblogeissa.  Keskittyisin tarkastelemaan erityisesti sitä, miten äitiysblogit rakentavat ensikertaa äidiksi tulevien naisten äitiyttä.

Toinen vaihtoehto olisi lasen itsesäätelyn kehittyminen varhaislapsuudessa ja erityisesti ympäristön vaikutus itsesäätelyyn.

# data[].attributes.body
Petra:
Mielenkiintoista, että otit mahdolliseksi tutkimusideaksi kodin ja koulun välisen yhteistyön ja miten sitä voisi parantaa! Tästä voisi hyötyä todella tulevaisuutta ajatellen ja saada tärkeää tietoa sekä (ehkä?) jopa vinkkejä konrkeettisiin tilanteisiin opettajan ja oppilaiden vanhempien väliseen vuorovaikutukseen.
Ulla-Maija:
Aiheestasi on varmasti tehty jo tutkimusta, joten siitä löydät luultavasti aika hyvin erilaisia lähteitä! Tosin, artikkelit, jotka muistan lukeneeni ovat tainneet olla suomalaisia. Toivottavasti löytäisit myös kansainvälisiä tutkimuksia aiheesta, olisi mielenkiintoista lukea! Matikka-ahdistuksen merkitys matematiikan taitojen oppimiseen on varmasti aina hyvin ajankohtainen aihe, josta me kaikki opettajat kaipaamme lisää tietoa ja oppia käsitellä asiaa.
-Henriikka

# data[].attributes.body
Lotta:
-Sinulla oli muutamia hyviä ja toistensa kanssa päällekkäisiäkin ideoita. Voisiko näitä jotenkin yhdistellä yhtenäiseksi aiheeksi? Kannattaa tutustua vaihtoehtoisiin kommunikointimenetelmiin jos haluat keskittyä vuorovaikutukseen. Niistä löytyy paljon tutkimusta sekä ne ovat varmasti hyödyllisiä myös päiväkodin arjessa monenlaisten lasten kanssa.

Katja:
- Mielenkiintoinen ja itselle hyvin vieras aihepiiri! Toivottavasti löydät käytännön vinkkejä esim. siihen onko eroa millainen taidekasvatus on erityisesti yhteydessä lapsen hyvinvointiin vai onko näissä eroja sekä se miten lapsen ikä vaikuttaa taiteen ja psyykkisen hyvinvoinnin väliseen yhteyteen.
-Emmi

# data[].attributes.body
Erityisesti tällä hetkellä kiinnostaa luokkahuonevuorovaikutus sekä palautteen antaminen oppilaalle osana oppilaan koulukokemusta sekä motivaatiota. Aihe olisi hyödyllinen tulevaa gradua ajatellen sekä kiinnostava myös työelämää ajatellen. Tutkimuksia aiheesta on vielä niukasti, mutta jonkun verran löytyi etenkin kansainvälisiä artikkeleja.
-Emmi

# data[].attributes.body
Petra: Todella hyvä, että otit esiin arvioinnin! Tuntuu, että tämän aiheen käsittely ainakin omissa opinnoissani on jäänyt vähiin. Olisi mielenkiintoista miettiä, että miten esimerkiksi teknologiaa voisi hyödyntää oppilaiden jatkuvassa arvioinnissa? Kuinka paljon esimerkiksi itsearviointia tulisi tehdä? Miten opettaja voisi antaa oppilailleen enemmän henkilökohtaista palautetta, kirjallisesti, kahdenkesken, pienissä ryhmissä? Palautteenannon merkitys motivaatiolle ja näin ollen oppimiselle on suuri, joten miten sitä voisi kehittää? Myös vuorovaikutus vanhempien ja koulun välillä on mielenkiintoinen aihe. Tämä on myös tietyllä tavalla yhteydessä arviointiin ja sen antamiseen. Hyviä aiheita, tsemppiä tekemiseen!

Katja: Lapsen ja taiteen luomisen suhde lapsen hyvinvointiin. Tosi hyvä aihe. Ajattelitko keskittyä ilmiöön yleisesti vai kohdentaa sitä esimerkiksi koulussa, taideoppilaitoksissa tai terapiassa tapahtuvaan taiteen tekemiseen? Olisi mielenkiintoista pohtia, kuinka taidekasvatus voisi vaikuttaa esimerkiksi lapsen tunnetaitojen kehittymiseen, kuten kykyyn ilmaista ja tunnistaa omia tunteitaan sekä kykyyn säädellä niitä. Tämä antaisi avaimia tulevaisuuteen sekä esimerkiksi stressinhallintaan. Tuntuu, että varsinkin koulumaailmassa näitä taitoja olisi tärkeää lähestyä jollain tavalla, esimerkiksi taidekasvatus ja draamakasvatus voisivat olla sopivia lähestymistapoja? Tässä nyt jotain mun pohdintaa, mielenkiintoinen ja tärkeä aihe! Tsemppiä!

- Maria

# data[].attributes.body
Opettajan vuorovaikutus- ja tunnetaitojen yhteys oppilaiden koulumenestykseen.

Tämä aihe kiinnostaa minua tällä hetkellä, osittain sen vuoksi, että aloitan gradutyöni tekemisen ensi keväänä ja aion tehdä tutkimusta tämän aiheen teemoista. Graduni ei tule olemaan tästä aiheesta, mutta koen, että tämä on kiinnostava aihe tutkia. Löysin pienellä selailulla jo muutaman artikkelin, joita uskon pystyväni hyödyntämään tässä artikkelikatsaustehtävässä.

-Henriikka

# data[].attributes.body
- Koulun ja kodin yhteistyö on usein tapetilla keskusteluissa, ja opettajalla on kasvatuksen ammattilaisena tärkeä tehtävä. Olisi mielenkiintoista tietää, missä menee raja kun oppilaan vanhemmat kohtaavat opettajan - kuinka paljon vanhemmat ovat valmiita tulemaan vastaan lapsen koulutaipaleella ja missä määrin opettajat ovat valmiita olemaan yhteydessä kotiin. Kuinka tiivistä on opettajien ja vanhempien välinen vuorovaikutus, ja kuinka tiivistä sen tulisi olla?

- Oppimisvaikeudet ja niiden tukeminen vaikuttavat mielenkiintoisilta. Useat tutkimukset osoittavat, että oppimisvaikeudet tulisi huomioida mahdollisimman varhain jotta niihin puuttumien ja tukeminen olisi helpointa. Kuinka tämä tosiaan sujuu käytännössä, ja millaista tukea varhaiskasvatuksella on tarjota yksilöille?

- Katja Mäkelä

# data[].attributes.body
- Vaikuttaa mielenkiintoiselta paneutua sosiaaliseen jännitykseen koulumaailmassa, ja vertaisryhmät ja ryhmäytyminen luovat varmasti vahvan osan myös jännityksen/sosiaalisen ahdistuksen saralla. Heräsi kysymys, missä määrin esimerkiksi ryhmät vaikuttavat sosiaaliseen jännitykseen ja kuinka suuri vaikutus positiivisella ryhmäpalautteella ja kannustuksella olisi jännityksen suhteen?

- Varhaiskasvatus ja erityislasten huomioiminen ovat tärkeitä asioita ja tuntuu, että ne ovat liian vähän esillä. Vaikuttaa kiinnostavalta erityisesti päivähoidon ja varhaiskasvatuksen kentällä, kuinka erityislapsia saisi integroitua päivähoitoryhmiin? Kuinka vahvaa pedagogista osaamista ja tukea erityislasten huomioiminen vaatisi, sillä kyseessä olisi varmasti pitkäjänteinen prosessi. Missä vaiheessa erityislapsen tukeminen ja integrointi olisi aloitettava jotta näissä tavoitteissa onnistuttaisiin?

- Katja Mäkelä

# data[].attributes.body
- Usein ahdistus matematiikan suhteen yhdistetään juurikin oppimisvaikeuksiin tai hankaluuksiin matematiikan kanssa. Vaikuttaa mielenkiintoiselta aiheelta tarkastella mihin ahdistus matematiikan suhteen kulminoituu, aineena matematiikka tuntuu jakavan ihmisiä osaamisen suhteen kahtia. Kumpuaako ahdistus tosiaan osaamattomuudesta vai mistä ahdistus johtuu?

- Kiintymyssuhteita on tutkittu paljon, mutta vaikuttaa mielenkiintoiselta tutkia perhessuhteiden yhteyttä myöhempään käyttäytymiseen. Millaiset opitut strategiat lapsilla ohjaavat tietynlaiseen myöhempään käyttäytymiseen? Varsinkin ensimmäisen lapsen kanssa vanhemmaksi kasvaminen on suuri prosessi ja elämänmuutos, ja jokainen tekee varmasti virheitä. Milloin virheet eivät heijastu liiaksi vanhemman ja lapsen kiintymyssuhteeseen, millaiset virheet ovat kriittisiä lapsen myöhemmän käytöksen muovaajia?

- Katja Mäkelä

# data[].attributes.body
Vaikuttaa mielenkiintoiselta yhdistää teknologian suhde oppilaan ja opettajan vuorovaikutukseen. Usein on tullut törmättyä tutkimuksiin joissa oppilas-opettaja suhdetta on tutkittu, mutta vaikuttaa mielenkiintoiselta yhdistää teknologia-aspekti tarkasteluun. Varsinkin, kun sukupolvien välillä tuntuu usein olevan kuilua teknologian käytön suhteen, kuinka tämä näkyy kyseisessä suhteessa?
- Katja Mäkelä

# data[].attributes.body
Omaa tutkimusideaa:
- Haluaisin tarkastella pääaineeni taidekasvatuksen kentän tutkimusta lapsen ja taiteen luonnin suhteesta lapsen hyvinvointiin. Tutkimuksissa otetaan kantaa taiteen luontiin ja näkemiseen, kuinka se vaikuttaa psyykiseen hyvinvointiin. Tarkoitukseni olisi tarkastella lasten suhdetta taiteen tuottoon juurikin lapsen hyvinvoinnin kannalta. Aiheesta on tutkimusta lähinnä pedagogisesta ja psykologisesta näkökulmasta, mutta taidekasvatuksessa usein yhdistyykin kasvatuksen ja psyykeen tutkiminen ja yhteistoiminta.

# data[].attributes.body
- Petra

# data[].attributes.headline
Kommentteja Mariialle, Lotalle ja Iinalle

# data[].attributes.subject
Kommentteja Mariialle, Lotalle ja Iinalle

# data[].attributes.body
-Annu

Mariialle:
Mielenkiintoisia aiheita! Minulle tuli tästä mieleen, että olisi myös mielenkiintoista kuulla lasten kokemuksia tilanteesta, jossa ryhmässä on erityistä tukea tarvitseva lapsi. Olen myös oman lapsen päiväkotiryhmän myötä miettinyt sitä, että mikäli joku lapsi saa erityistä tukea, kuinka se näyttäytyy muille lapsille; tiedostavatko he esimerkiksi sen, että yhtä lasta varten on avustaja ryhmässä.
Omiin pohdintoihisi nähden ajattelisin, että yleiskatsaus voisi olla mielenkiintoisempi kuin rajaus tarkempaan aiheeseen. Innolla jään odottamaan katsaustasi :)!

Lotalle:
Sinulla oli vähän samoja aiheita kuin Mariialla, mutta itse kiinnostuin etenkin tuosta viestintää ja vuorovaikutusta tukevien menetelmien käytöstä päiväkodin arjessa. Käytännön apuvälineitä on useita, ja olisi mielenkiintoista esimerkiksi tutkia, että nouseeko jokin niistä yli muiden esimerkiksi käyttölaajuutensa tai käyttösuosionsa perusteella.
Erityisvarhaiskasvatuksen toteuttamisessa voisi myös esimerkiksi vertailla erilaisia tapoja, miettiä esimerkiksi inkluusion hyötyjä ja haittoja verrattuna eriytettyyn päivähoitoon. Tsemppiä pohdintoihin!

Iinalle:
Sinun aiheista etenkin vuorovaikutuksen ja oppimisen yhteys kuulostaa mielenkiintoiselta aiheelta! Se lienee myös hyvin ajankohtainen, ja muistelenkin vasta törmänneeni siitä tehtyyn tutkimukseen. Erityistä tukea tarvitsevat oppilaat-katsauksen voisi myös tehdä inkluusion näkökulmasta, esimerkiksi vertailemalla että löytyykö vuorovaikutustavoissa eroa mikäli oppilaat ovat eriytetty tai inklusoituina tavalliseen luokkaan.
Mikäli taas päädyt vuorovaikutuksen parantamiseen liittyvään katsaukseen, tuli minulle heti mieleen Toimiva koulu-konsepti. En tiedä löytyykö tästä varsinaisesti tutkimustietoa, mutta tiedän että se ainakin on yksi tapa parantaa opettajan ja oppilaan välistä vuorovaikutusta :). Tsemppiä pohdintoihin, myös tätä jään mielenkiinnolla odottamaan!

# data[].attributes.body
-Mariia

# data[].attributes.headline
Pohdintaa Sannille, Lotalle ja Marialle.

# data[].attributes.subject
Pohdintaa Sannille, Lotalle ja Marialle.

# data[].attributes.body
Ulla-Maija

# data[].attributes.body
Laitoin kommentit myös tällä tavalla näkyville, kun en muuten onnistunut :) laittakaa myös viestiä, jos kommentit ei näy!
-Iina

# data[].attributes.body
Toivottavasti kommentit näkyvät, laittakaa viestiä, jos on ongelmia!
-Lotta

# data[].attributes.body
- Oppilaiden jatkuva arviointi
- Erilaiset oppijat

- Kodin ja koulun välisen yhteistyön toimivuus --> Kuinka opettajana parantaa

- Vuorovaikutus oppilaan ja opettajan välillä

- Vuorovaikutus opettajan ja vanhempien välillä

# data[].attributes.body
Ajatuksia omaan kirjallisuuskatsaukseen:

1. Inklusiivinen opetus varhaiskasvatuksessa:
-Miten toteutuu, miten toteutetaan käytännössä, mitä ajatuksia herättää työntekijöissä
-Pohdin, voiko tästä tehdä yleiskatsauksen inklusiiviseen opetukseen, vai olisiko järkevämpää rajata johonkin tarkempaan
2. Oppimisvaikeudet ja niiden tukeminen päivähoidossa
- Tästä ei oikeastaan ole vielä tarkempaa ajatusta, miten rajaisin aihetta

# data[].attributes.body
Oma idea: tutkimus kakskielisyydestä -> miten se vaikkuttaa lapsten kasvatamista , oppimista

# data[].attributes.body
Mahdollisia aiheita:

-Tukea tarvitsevien ja erityislasten huomioiminen varhaiskasvatuksessa

- Erityisvarhaiskasvatuksen toteuttaminen

- Erityislasten integrointi päivähoitoryhmiin

- Viestintää ja vuorovaikutusta tukevien menetelmien käyttö päiväkodin arjessa

# data[].attributes.body
-Oppilaiden keskinäinen vuorovaikutus kouluympäristössä

-Ulkopuolisuuden ja yksinäisyyden kokeminen vertaisryhmässä vs. ryhmäytyminen

-Sosiaalisten tilanteiden pelko/jännittäminen koulumaailmassa, mistä taustalla, mitä vaikutuksia voi olla?

# data[].attributes.body
-Perhevuorovaikutus, vanhemmuustyylit

-Kiintymyssuhteen muodostuminen ja vanhemman mentalisaatiokyky

-Häiriöt kiintymyssuhteissa ja niiden yhteys lapsen myöhempään käytökseen tai kehitykseen

# data[].attributes.body
Vuorovaikutus oppimisessa
-Opettajan ja oppilaan välinen
-Mikä yhteys vuorovaikutuksella ja oppimisella?
-Miten vuorovaikutusta voi parantaa?
-Erityistä tukea tarvitsevat oppilaat: jos haasteita kielellisessä vuorovaikutuksessa, mitä muita vuorovaikutustapoja? Miten esim. hyödynnetään teknologiaa?

# data[].attributes.body
Matematiikka ahdistuksen yhteys matematiikan taitoihin? Tarkoittaako matematiikka ahdistus heikkoja matematiikan taitoja esim. laskustrategioita tai kymmenjärjestelmän puutteellista hallintaa?