# data[].attributes.body
(Här finns den filmade föreläsningen om diktaturer samt exempel från Iran, Belarus, Ryssland, Kina m.m.)

# data[].attributes.body
(Alla begrepp på PP)

# data[].attributes.body
(PP punkt 4)

# data[].attributes.body
(PP punkt 4)

# data[].attributes.headline
7. Under-sök ett verk eller en myndig-het 

# data[].attributes.subject
7. Under-sök ett verk eller en myndig-het 

# data[].attributes.attachment_link.description
Freedom House - Explore the map of global freedom and internet freedom around the world.

# data[].attributes.headline
Grundlag-arna STYR + Mänskliga rättighter

# data[].attributes.subject
Grundlag-arna STYR + Mänskliga rättighter

# data[].attributes.body
(PP punkt 3 & 5)

# data[].attributes.headline
Grundlag-arna STYR + Mänskliga rättigheter

# data[].attributes.subject
Grundlag-arna STYR + Mänskliga rättigheter

# data[].attributes.body
(PP punkt 3 & 5)

# data[].attributes.attachment_link.title
Grundlagarna | Nyfiken på Sverige | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Tv-program. Enkel information om Sveriges grundlagar som riktar sig till nyanlända elever.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundlagarna skyddar vår demokrati. De innehåller reglerna för statsskicket, det vill säga hur Sverige ska styras. Grundlagarna har därför en speciell ställning.

Sverige har fyra grundlagar: regeringsformen, successionsordningen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Dessutom finns riksdagsordningen, som är ett mellanting mellan grundlag och vanlig lag.

Grundlagarna står över alla andra lagar. Det betyder att innehållet i de andra lagarna aldrig får strida mot vad som står i grundlagarna.

Svårare att ändra än vanlig lag

Grundlagarna är svårare att ändra än andra lagar. Det ska finnas tid för eftertanke och konsekvenserna av en grundlagsändring måste vara extra genomtänkta. Tanken är att skydda demokratin.

För att ändra en grundlag krävs att riksdagen fattar två likadana beslut och att det hålls ett riksdagsval mellan de två besluten. Riksdagen ska inte kunna fatta förhastade beslut som till exempel begränsar människors fri- och rättigheter.

Det är möjligt att anordna en folkomröstning i en grundlagsfråga. Om riksdagen har fattat ett första beslut om att ändra i en grundlag kan riksdagen besluta att en folkomröstning ska hållas. Resultatet av folkomröstningen är bindande endast om en majoritet av de röstande är emot förslaget. Då får riksdagen inte ändra i grundlagen. Möjligheten att folkomrösta om grundlagsändringar infördes 1980 men har aldrig använts.

Regeringsformen

All offentlig makt i Sverige utgår från folket och riksdagen är folkets främsta företrädare. Det står i regeringsformen - den grundlag som utgör grunden för vår demokrati. Regeringsformen beskriver hur landet ska styras, vilka demokratiska rättigheter medborgarna har och hur den offentliga makten ska fördelas.

Det har funnits skrivna regler för hur Sverige ska styras sedan 1300-talet. Den första regeringsformen utfärdades 1634. 1809 kom en regeringsform som bland annat slog fast att det skulle finnas viss maktdelning mellan kungen och riksdagen. Parlamentarism, att regeringen styr med stöd av parlamentet, riksdagen, började användas efter första världskriget. Men den skrevs in i regeringsformen först 1969.

Kungens makt har gradvis minskat genom åren. När den nuvarande regeringsformen trädde i kraft 1974 blev kungen utan politisk makt och fick bara symboliska uppgifter.

Börjar med statsskickets grunder

Regeringsformen börjar med grunderna för statsskicket och slår fast att all offentlig makt utgår från folket. Det betyder att medborgarna är med och bestämmer genom de politiker som väljs in i riksdag, kommuner och landsting. Detta kallas representativ demokrati. I inledningen står också att det är riksdagen som stiftar lagar, att det är kungen eller en drottning som är statschef, att regeringen styr riket och att domstolarna ska vara opartiska.

Vilka alla medborgares grundläggande fri- och rättigheter är har en central placering i regeringsformen. Det är också här det står att dödsstraff inte är tillåtet i Sverige.

Regeringsformen beskriver övergripande hur riksdagen ska väljas och hur riksdagens arbete ska gå till. Hur en regering bildas och regler för regeringens arbete står också. Här finns regler för när riksdagen ska lagstifta och vad regeringen får besluta om. Dessutom beskrivs exempelvis hur riksdagen kan ändra i grundlagen.

En av riksdagens uppgifter är att kontrollera och granska regeringen. Det är regeringsformen som slår fast hur riksdagens roll som kontrollmakt ser ut.

I lagen finns också regler för internationella samarbeten samt regler för domstolar och myndigheter. Att Sveriges kommuner ska vara självstyrande, står också i regeringsformen
Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform
Successionsordningen

Kung Carl XVI Gustaf är Sveriges statschef. Att Sverige ska ha en kung eller drottning som statschef slås fast i regeringsformen. Men det är i successionsordningen som reglerna för vem som kan ärva tronen finns.

Kvinnlig och manlig tronföljd

Manliga och kvinnliga avkomlingar i rakt nedstigande led till kung till kung Carl XVI Gustaf har rätt att ärva tronen. Äldre syskon och deras efterkommande har företräde framför yngre syskon och deras efterkommande.

Ända fram till 1979 hade Sverige manlig tronföljd. Då beslutade riksdagen att även en kvinna ska kunna ärva tronen och därmed också bli statschef.
Successionsordning (1810:0926)
Tryckfrihetsförordningen

Tryckfriheten är en viktig demokratisk rättighet i Sverige. Den ger alla som vill rätt att fritt ge ut böcker, tidningar och tidskrifter. Myndigheterna har ingen rätt att i förväg granska eller censurera det som skrivs.

Man har rätt att sprida vilken information man vill i tryckt form så länge lagen följs. Samtidigt som tryckfrihetsförordningen ger rätten att uttrycka sig fritt skyddar den mot förtal och kränkningar. Om något skrivs som kan betraktas som hets mot folkgrupp, till exempel rasistiska inlägg, eller publicerar bilder med inslag av sexuellt våld kan det räknas som brott mot tryckfrihetsförordningen. Det kan också vara ett brott om något publiceras som skadar staten och samhället och som innebär landsförräderi eller spioneri.

Offentlighetsprincipen

I tryckfrihetsförordningen finns också offentlighetsprincipen. Den innebär att alla har rätt att ta del av allmänna handlingar som är offentliga. Offentlighetsprincipen är en garanti för att den som vill ska kunna få insyn i riksdagens, regeringens och myndigheternas arbete. Alla har rätt att vända sig till en myndighet och begära ut en allmän handling. Den som begär ut en handling behöver inte säga sitt namn eller vad hon eller han ska använda handlingen till.
Tryckfrihetsförordning (1949:105)
Yttrandefrihetsgrundlagen

I Sverige har man rätt att tycka och säga nästan vad man vill. Man har rätt att uttrycka sin åsikt i radio, i tv och på webben. I yttrandefrihetsgrundlagen står det om dessa rättigheter. Där står också vad som inte är tillåtet, som till exempel att förtala eller kränka en annan person.

Yttrandefrihetsgrundlagen har vuxit i takt med att nya medier har utvecklats. Om något förmedlas som kan ses som hets mot folkgrupp eller om det visas filmer med inslag av sexuellt våld kan det räknas som brott mot yttrandefrihetsgrundlagen. Det gäller också om staten eller samhället skadas genom att något publiceras som innebär landsförräderi eller spioneri.

Radio, tv, film och nya medier

Yttrandefrihetsgrundlagen gäller för radio, tv, film, ljud- och bildupptagningar, video och cd-skivor samt webbplatser och bloggar som har ett journalistiskt syfte. Den som har en sådan webbplats med en ansvarig utgivare kan ansöka om ett utgivningsbevis som ger webbplatsen grundlagsskydd.

Censur är inte tillåtet

Myndigheterna får inte förhandsgranska det som sänds i radio, i tv eller via annan teknisk upptagning. Undantaget är film på bio som är det enda massmedium som får förhandsgranskas av staten. Statens medieråd kan sätta en åldersgräns för filmer som visas på bio för barn och ungdomar.
Yttrandefrihetsgrundlag (1991:1469)
Riksdagsordningen - nästan en grundlag

Riksdagsordningen innehåller regler om riksdagens arbetsformer. Fram till 1974 var riksdagsordningen en grundlag. Nu har den en mellanställning mellan grundlag och vanlig lag.

Riksdagsordningens huvudbestämmelser kan ändras antingen genom två likadana riksdagsbeslut med val emellan eller genom att ett beslut fattas i riksdagen med kvalificerad majoritet. Kvalificerad majoritet innebär i det här fallet att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av riksdagens ledamöter röstar för beslutet.

Riksdagsordningen är omfattande jämfört med motsvarande regler i andra länder. Den tar till exempel upp hur sammanträdena i kammaren ska gå till och vad som gäller för talmannen i kammararbetet. En viktig del i lagen är bestämmelserna om hur riksdagens 15 utskott ska tillsättas och arbeta. Hur förslag till riksdagen ska lämnas, förberedas och beslutas står också i riksdagsordningen.
Riksdagsordning (2014:801)

# data[].attributes.attachment_link.description
Grundlagarna skyddar vår demokrati. De innehåller reglerna för statsskicket, det vill säga hur Sverige ska styras. Grundlagarna har därför en speciell ställning. Sverige har fyra grundlagar: regeringsformen, successionsordningen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Dessutom finns riksdagsordningen, som är ett mellanting mellan grundlag och vanlig lag. Grundlagarna står över alla andra lagar.

# data[].attributes.body
(PP punkt 2)

# data[].attributes.headline
5. Utskott-en: Riks-dagens expert-grupper (del 1)

# data[].attributes.subject
5. Utskott-en: Riks-dagens expert-grupper (del 1)

# data[].attributes.headline
6. Utskott-en: Riks-dagens expert-grupper (del 2)

# data[].attributes.subject
6. Utskott-en: Riks-dagens expert-grupper (del 2)

# data[].attributes.body
(PP punkt 4)

# data[].attributes.body
(PP punkt 2)

# data[].attributes.body
(PP punkt 2)

# data[].attributes.attachment_link.description
Sveriges riksdags konto på Youtube.
Här kan du följa riksdagens arbete och beslut. https://www.riksdagen.se

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Allt färre unga engagerar sig politiskt, och i åldersgruppen 18 till 29 år är det få som fyller stolarna i landets alla kommunfullmäktige.

Men i Sollentuna kommun ser det annorlunda ut. Här är det en procentenhet fler unga folkvalda politiker i kommunfullmäktige än andelen unga som bor i kommunen.

- Det är viktigt med alla åldrar i kommunfullmäktige, det är vi som har bland annat erfarenhet av 2010-talets skola, säger 24-årige Carl Joelsson (M).

Fritidspolitiker med uppdrag

Carl Joelsson (M) sitter med i kommunens styre och är ledamot i kommunfullmäktige. Han är även 1:e vice ordförande i kompentens- och arbetsmarknadsnämnden.

Hanna Amin Andersson (S) är oppositionspolitiker och ledamot i kommunfullmäktige, samhällsbyggnadsnämnden, kommunstyrelsens mark- och exploateringsutskott och ersättare i kommunstyrelsen.

Störst andel politiker bland de äldre

Trots att kommunen lyfter fram unga förmågor är det åldersgruppen 50 till 64 år som har störst andel folkvalda. I den åldersgruppen är andelen folkvalda politiker 33 procent, samtidigt som åldersgruppen är 25 procent av hela kommunens invånare.

Unga rör på sig mer

Att de äldre åldersgrupperna är mer överrepresenterade i kommunpolitiken kan ha att göra med att unga människor flyttar runt och inte bor särskilt länge i samma område, menar Hanna Amin Andersson (S).

- Man kanske pluggar i Lund eller startar en karriär i en annan del av landet. Det gör det svårt att engagera sig i kommunfullmäktige under fyra år, säger hon.

Hur ser det ut i din kommun? Klicka på listan nedan:
SVT Nyheters kartläggning om lokalpolitikernas ålder bygger på data från Valmyndigheten. De som ingår i statistiken är ordinarie ledamöter som valdes in i kommun- och regionfullmäktige vid valet 2022.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sollentuna sticker ut - här finns stor andel unga politiker

# data[].attributes.attachment_link.description
Stora skillnader i riket * Lista: Så ser det ut i kommunerna

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Unga har länge varit underrepresenterade i lokalpolitiken.

Men de senaste åren har unga vuxnas intresse att ställa upp i kommunpolitiken minskat ytterligare. Samtidigt har den äldsta åldersgruppen, de som är över 65 år, blivit ändå mer överrepresenterade i landets region- och kommunfullmäktige.

Det är en oroväckande trend menar statsvetaren Michal Grahn vid Uppsala universitet. Han är bekymrad över framtiden för lokalpolitiken.

- Hela legitimiteten för det politiska systemet kan drabbas, säger han.
Varför är det så? Och vad har begreppet "life cycle" med saken att göra? Svaren får du i klippet ovan.
Så gamla är politikerna i din kommun

SVT Nyheter har kartlagt lokalpolitikernas ålder genom data från Valmyndigheten. De som ingår i statistiken är ordinarie ledamöter som valdes in i kommun- och regionfullmäktige vid valet 2022.

I grafiken nedan går det att se hur åldrarna är fördelade bland lokalpolitikerna i din kommun och region. Det går också att se hur representerad enskilda åldersgrupper är i politiken.

Få unga på tyngre poster

Om man ser till de ledande positionerna i kommunpolitiken, som ordförande och vice ordförande för kommunstyrelsen är unga än mer underrepresenterade. Endast två procent av kommunstyrelseordförande i Sverige är under 30 år och endast fyra procent av vice ordförandena.

En av få unga högt uppsatta lokalpolitiker är 25-åriga Miranda Bodiroza (S) i Falkenberg.
Häng med en dag i hennes liv som lokalpolitiker:

# data[].attributes.attachment_link.title
Var fjärde kommun saknar politiker under 30

# data[].attributes.attachment_link.description
Statsvetaren: "Legitimiteten kan drabbas" * Så gamla är politikerna i din kommun

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Varför har vi gjort detta material?

- Svenska myndigheter arbetar för att minska missbruk och brott mot välfärden, CSN, Kronofogden och Skatteverket vill särskilt nå unga, på väg ut i livet för att bidra till ökat ansvarstagande för välfärden.

Vilken tidsåtgång krävs för att genomföra detta?

- Materialet är anpassningsbart och beräknad tidsåtgång är en till två lektioner, men det skulle också kunna fungera som en del i en temadag.

# data[].attributes.attachment_link.description
Svenska myndigheter arbetar för att minska missbruk och brott mot välfärden, CSN, Kronofogden och Skatteverket vill särskilt nå unga, på väg ut i livet för att bidra till ökat ansvarstagande för välfärden. - Materialet är anpassningsbart och beräknad tidsåtgång är en till två lektioner, men det skulle också kunna fungera som en del i en temadag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kammaren debatterar och beslutar - så går det till

# data[].attributes.headline
Tips till inlämning 5 & 6: Film om UTSKOTTEN, del 1...

# data[].attributes.subject
Tips till inlämning 5 & 6: Film om UTSKOTTEN, del 1...

# data[].attributes.attachment_link.title
Utskotten förbereder lagförslagen - så går det till

# data[].attributes.body
(PP punkt 4)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En av riksdagens viktigaste uppgifter är att besluta om lagar. Lagar är regler som alla i ett land måste följa. Lagstiftning är ett sätt att förändra saker i samhället. Det är oftast regeringen som lämnar förslag till nya lagar. Ett lagförslag kan också komma bland annat från en eller flera riksdagsledamöter.

Det är bara riksdagen som får besluta om lagar. Har en lag beslutats kan den inte stoppas eller ändras på något annat sätt än genom att riksdagen beslutar om en ny lag. En lag kan handla om allt från straff för snatteri till avveckling av kärnkraftverk.

Från förslag till lag

1. De flesta lagar börjar med att regeringen lämnar ett förslag till riksdagen, en proposition. Riksdagsledamöterna kan också lämna förslag till riksdagen. Ledamöternas förslag kallas motioner.

2. När ett lagförslag har kommit till riksdagen meddelar talmannen det i kammaren. Förslaget skickas sedan till ett av riksdagens olika utskott. Utskottet fördjupar sig i förslaget och lämnar i sin tur ett förslag till hur det tycker riksdagen ska besluta. Utskotten kan även på eget initiativ föreslå ett riksdagsbeslut. Det kallas utskottsinitiativ.

3. Sedan blir det debatt i kammaren där ledamöter från de olika riksdagspartierna talar om vad de tycker om utskottets förslag till riksdagsbeslut.

4. Riksdagens 349 ledamöter tar därefter ställning till utskottets förslag till beslut. De kan rösta ja eller nej eller avstå. För att förslaget ska gå igenom krävs att en majoritet av de som röstar säger ja till förslaget.

Regeringen kan också besluta om regler som alla i Sverige måste följa, utan att först lämna ett förslag till riksdagen. Sådana regler kallas förordningar. I regeringsformen, en av grundlagarna, står det vad som måste bestämmas genom en lag och vad som kan bestämmas genom en förordning.

Riksdagen ser till att EU-lagar införs i Sverige

Sverige är medlem i Europeiska unionen, EU. Det innebär att riksdagen inte är ensam om att fatta beslut om lagar som ska gälla i Sverige. Det gör också EU:s institutioner.
Arbetar med EU-frågor

I kammaren debatterar och beslutar riksdagens ledamöter om nya lagar och lagändringar. Lagförslagen kommer oftast från regeringen i form av propositioner. Foto: Melker Dahlstrand

Utredningar

Innan regeringen lämnar ett lagförslag till riksdagen behöver den kanske undersöka olika alternativ ordentligt. Regeringen tillsätter då en utredning. Utredningen kan bestå av en eller flera personer. Det kan vara experter, tjänstemän och politiker.

Utredningen lämnar förslag i ett betänkande till regeringen. Betänkandet publiceras i en serie som heter Statens offentliga utredningar, SOU. Om det är ett av regeringens departement som har gjort utredningen publiceras den i en serie som kallas Departementsserien, Ds.

En utredning kan till exempel ha numret SOU 2021:58. 2021 visar att utredningen blev klar det året och 58 att det var den 58:nde utredningen i ordningen det året.

Utredningen på remiss

När en utredning är klar skickar regeringen den till berörda myndigheter, organisationer och kommuner för att höra vad de tycker om förslagen i utredningen. Det kallas att skicka utredningen på remiss. Alla, även privatpersoner, har möjlighet att få utredningen och lämna synpunkter på förslagen.

De som ska svara på remissen har oftast minst tre månader på sig. Deras svar ska som regel vara skriftliga. Då kan alla ta del av svaren.

Förslag från regeringen

Regeringen skriver ned sina förslag till ny lagstiftning i en proposition. Först tar regeringen ställning till utredningen och de olika synpunkter som kommit fram då utredningen var på remiss. Om många av dem som svarade på remissen är negativa till utredningens förslag kanske regeringen inte går vidare med ärendet eller försöker hitta en annan lösning än den utredningen föreslår.
Propositioner
Lagrådet kontrollerar lagförslag

Oftast skickar regeringen den blivande propositionen till Lagrådet som undersöker om det finns några juridiska problem med lagförslaget. Det kanske inte stämmer överens med grundlagarna eller andra gällande regler. Kanske går lagförslaget emot rättssäkerheten och kommer att ledatill att medborgare inte behandlas rättvist. I Lagrådet ingår domare från Högsta domstolen och Högsta förvaltningsdomstolen.

Det är inte bara regeringen som kan skicka lagförslag till Lagrådet för synpunkter. Det kan också riksdagens utskott göra. Vad Lagrådet kommer fram till står sedan i regeringens eller utskottets förslag.

När regeringen är klar med alla delar av propositionen skickar den förslaget till riksdagen. Varje riksdagsår brukar regeringen lämna drygt 200 propositioner till riksdagen.

Förslag från riksdagsledamöter

Riksdagsledamöterna kan lämna förslag till riksdagen i form av motioner. Det kan vara en eller flera ledamöter som står bakom en motion.

Det finns regler om när motioner får lämnas och vad de får handla om. Motioner kan lämnas i anslutning till ett förslag från regeringen. Ledamöterna kan då lämna motförslag upp till 15 dagar efter det att regeringens förslag kom in till riksdagen. Sådana motioner kallas följdmotioner och ska handla om samma saker som propositionen.

Förslagen kommer till riksdagen

När regeringen och ledamöterna har lämnat sina förslag till riksdagen bordlägger kammaren först förslagen. Sedan skickar kammaren förslagen till utskotten som arbetar vidare med dem.

Det är oftast ingen debatt när kammaren bordlägger förslag. Men en ledamot kan begära ordet och den debatt som då följer kallas bordläggningsdebatt. Ledamöterna kan också begära ordet när förslagen skickas till utskott, även om inte heller det händer så ofta. Den debatt som då följer kallas remissdebatt.

Utskotten arbetar med förslagen

Innan riksdagens kammare beslutar om en lag eller en lagändring måste alla förslag behandlas av ett utskott. Det finns 15 utskott som vart och ett har sina egna ansvarsområden. Förslag om tågtrafiken skickas till exempel till trafikutskottet och frågor om skolan skickas till utbildningsutskottet. Det förekommer också tillfälliga, sammansatta utskott, exempelvis sammansatta utrikes- och försvarsutskottet.

En stor del av arbetet i riksdagen görs i utskotten. Ledamöterna i utskotten kommer från de olika partierna i riksdagen. De stora partierna har fler platser i utskotten och de små färre. Sammansättningen på ledamöterna i utskottet speglar fördelningen i riksdagen.

Ledamöterna i ett utskott börjar med att sätta sig in i de olika förslagen, det vill säga propositionen och motionerna. De kontrollerar till exempel hur propositionen stämmer överens med tidigare lagstiftning. De undersöker också om lagförslaget följer vad utskottet tidigare sagt till regeringen i frågan. Det förekommer att utskottet bjuder in experter och representanter från olika organisationer för att få mer information och för att fråga vad de tycker. Sådana utfrågningar är ibland öppna för allmänheten. Övriga sammanträden i utskotten är inte offentliga.

Utskottets förslag till beslut

I utskottet diskuterar sig ledamöterna fram till vad de anser om de olika förslagen. När utskottet har bestämt sig lämnar det sitt förslag till vad riksdagen ska besluta i ett betänkande.

Utskottets förslag grundar sig på vad majoriteten av ledamöterna i utskottet tycker. De som inte håller med får lämna in reservationer. I reservationerna redogör minoriteten för sin uppfattning i frågan.
Betänkanden
Egna initiativ från utskotten

Ett utskott kan även på eget initiativ lämna förslag till riksdagen i ämnen som hör till dess ansvarsområde. Då kommer förslaget inte från en proposition från regeringen eller en motion från ledamöter utan från ett utskottsinitiativ. Utskottet presenterar sitt förslag till riksdagsbeslut i ett betänkande.

Ledamöterna stämmer av med partigrupperna

Alla ledamöter i ett parti bildar tillsammans partiets riksdagsgrupp eller partigrupp. Partigrupperna diskuterar och förbereder de frågor som utskotten arbetar med. Ledamöterna i de olika utskotten stämmer av med sin partigrupp. Varje ledamot har en personlig plats i riksdagen och det finns därför ingen regel som tvingar ledamoten att vara lojal mot partiet och göra som partigruppen tycker.

Kammaren debatterar och beslutar

I det förslag, betänkande, som utskottet lämnar till kammaren står det hur utskottet tycker att riksdagen ska besluta i frågan. Innan utskottets förslag tas upp i kammaren har ledamöterna fått betänkandet för att kunna läsa det. Ofta blir det debatt före beslutet. I andra fall är ledamöterna överens och då behövs ingen debatt.

Om det blir debatt börjar ledamöterna i det utskott som arbetat med förslaget att redogöra för sina uppfattningar. Alla ledamöter har rätt att delta i debatten. Allt som sägs i kammaren skrivs ned i protokoll. Protokollen och debatterna är offentliga.

Dags för beslut

När ledamöterna har debatterat klart är det dags att besluta. Om det bara finns ett förslag frågar talmannen, som är ordförande i kammaren, om kammaren godkänner förslaget. Finns det flera förslag ställs de mot varandra. Då måste ledamöterna rösta. I protokollet står det hur partierna röstat. De flesta beslut i riksdagen tas med enkel majoritet, det vill säga att fler än hälften av de avgivna rösterna stöder en viss uppfattning.

Riksdagen skickar sedan en skrivelse till regeringen och talar om vilket beslut som har fattats. Riksdagsskrivelsen är bara ett kort meddelande. Den som vill veta vad beslutet handlade om kan läsa utskottets betänkande.

Regeringen verkställer riksdagens beslut

Efter att riksdagen beslutat om en ny lag ska regeringen till att börja med se till att lagen publiceras i Svensk författningssamling, SFS. SFS finns på internet, och där kan alla läsa lagen.
Webbplatsen Svensk författningssamling
Sedan ska regeringen verkställa riksdagens beslut, det vill säga att se till att det blir som riksdagen har bestämt. Regeringens olika departement, de statliga myndigheterna och bolagen hjälper regeringen i det arbetet.

De statliga myndigheterna och bolagen lyder under regeringen och ska praktiskt genomföra det som riksdagen och regeringen beslutar. Polisen, Skatteverket och Socialstyrelsen är exempel på myndigheter. Myndigheterna är självständiga i sin handläggning av ärenden, men regeringen anger riktlinjerna för myndigheternas arbete. Inom de ramarna agerar myndigheterna på eget ansvar. I Sverige är så kallat ministerstyre förbjudet. Det betyder att regeringen får styra myndigheternas verksamhet men inte bestämma om frågor som hör till deras löpande arbete.

Riksdagen följer upp besluten

Regeringen rapporterar varje år i en skrivelse till riksdagen vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av riksdagens olika beslut. Konstitutionsutskottet behandlar skrivelsen, och sedan blir det debatt och beslut i kammaren. Det är ett sätt för riksdagen att följa upp sina egna beslut.

Riksdagen har även andra sätt att följa upp besluten. Om riksdagen inte är nöjd med hur regeringen har arbetat med en fråga kan riksdagen i ett tillkännagivande uppmana regeringen att vidta andra åtgärder i frågan. Riksdagens utskott arbetar också med att utvärdera och följa upp olika riksdagsbeslut, till exempel hur nya lagar har fungerat i praktiken.
Dokumenttyper i riksdagen

# data[].attributes.attachment_link.description
En av riksdagens viktigaste uppgifter är att besluta om lagar. Lagar är regler som alla i ett land måste följa. Lagstiftning är ett sätt att förändra saker i samhället. Det är oftast regeringen som lämnar förslag till nya lagar. Ett lagförslag kan också komma bland annat från en eller flera riksdagsledamöter.

# data[].attributes.attachment_link.description
I Regeringskansliets Youtubekanal publiceras regeringens pressträffar och filmer om regeringens och Regeringskansliets arbete. Tillgänglighetsanpassade versioner av pressträffarna publiceras i efterhand på regeringen.se. Regeringskansliets netikett, integritetspolicy och kontaktuppgifter finns på w…

# data[].attributes.headline
Korta förklaringsfilmer om de olika partierna

# data[].attributes.subject
Korta förklaringsfilmer om de olika partierna

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I filmen förekommer "Folkhemstalet" som Per Albin Hansson höll i Riksdagen. Det kan vara lite svårt att höra vad han säger, så här är det i text:

"Det goda hemmet känner icke till några privilegierade eller tillbakasatta, inga kelgrisar och inga styvbarn.
Där ser icke den ene ner på den andre, där försöker ingen skaffa sig fördel på den andres bekostnad, den starke trycker icke ner och plundrar den svage.
I det goda samhället råder likhet, omtanke, samarbete, hjälpsamhet."

Källor till det som sägs i den här filmen, och vidare läsning om Socialdemokraterna och deras historia, hittar du här:

# data[].attributes.attachment_link.description
I filmen förekommer "Folkhemstalet" som Per Albin Hansson höll i Riksdagen. Det kan vara lite svårt att höra vad han säger, så här är det i text: "Det goda hemmet känner icke till några privilegierade eller tillbakasatta, inga kelgrisar och inga styvbarn.

# data[].attributes.headline
4. Under-sök rege-ringens hemsida (del 1 & 2)

# data[].attributes.subject
4. Under-sök rege-ringens hemsida (del 1 & 2)

# data[].attributes.headline
Detta händer efter valet när en STATSMINISTER ("regeringschef") ska utses

# data[].attributes.subject
Detta händer efter valet när en STATSMINISTER ("regeringschef") ska utses

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi använder kakor för att analysera trafik och förbättra siten.Välj bort eller

# data[].attributes.headline
Kommuner: Rikast till fattigast (till inlämning 1)

# data[].attributes.subject
Kommuner: Rikast till fattigast (till inlämning 1)

# data[].attributes.body
(Från 2022)

# data[].attributes.headline
Veckorevyn förklarar Kommuner och Regioner

# data[].attributes.subject
Veckorevyn förklarar Kommuner och Regioner

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
View this post on Instagram

A post shared by VeckoRevyn (@veckorevyn)

# data[].attributes.headline
A. Bestämmer riksdagen över korv-kiosken?

# data[].attributes.subject
A. Bestämmer riksdagen över korv-kiosken?

# data[].attributes.body
(PP punkt 1)

# data[].attributes.body
(PP punkt 1)

# data[].attributes.body
(PP punkt 1)

# data[].attributes.headline
Lista på och länkar till Sveriges REGIONER

# data[].attributes.subject
Lista på och länkar till Sveriges REGIONER

# data[].attributes.attachment_link.description
Lista med alla regioner och länk till deras respektive webbplats.

# data[].attributes.headline
Lista på och länkar till Sveriges KOMMUNER

# data[].attributes.subject
Lista på och länkar till Sveriges KOMMUNER

# data[].attributes.attachment_link.description
Lista med alla kommuner i Sverige och med länk till kommunernas webbplats.

# data[].attributes.body
(Välj "Guidad tur". Slå gärna på helskärmsläge.)

# data[].attributes.attachment_link.description
Riksdagen är den högsta beslutande församlingen i Sverige. Till riksdagens uppgifter hör att besluta om lagar och om statsbudgeten.

# data[].attributes.headline
Valkompass - vilket parti passar dig? Testa här.

# data[].attributes.subject
Valkompass - vilket parti passar dig? Testa här.

# data[].attributes.attachment_link.description
KFUM Sverige presenterar valkompassen av oh för unga. Baserad på frågor som unga har ställt till riksdagspartierna kan du se vilket parti som dina åsikter stämmer bäst överens med. Gör valkompassen!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sveriges regering

Sverige har röstat och en regering ska bildas igen - kan du hjälpa till? Stapla partiklossarna på varandra, bygg en regering och få Mats Knutsons kommentar.

Du kan antingen använda det preliminära valresultatet från valmyndigheten för 2022 eller valresultatet från 2018 som underlag.

Senast uppdaterad den 15 sep 14.00 med 6577 av 6578 valdistrikt räknade.

Så räknas andel mandat ut

För att regeringen ska nå majoritet krävs att de har minst 175 av de 349 mandaten. Om koalitionen inte når upp till är det i beroende ställning av något annat parti.

Klossarna visar andelen mandat som partierna skulle få enligt det underlag du valt. Så här är andelen mandat uträknade för senaste SVT/Novus Väljarbarometer. Partier som inte når upp till fyraprocentsspärren får inte heller några mandat.

Det finns två politiska vildar i riksdagen men i den här artikeln räknas de in i de partier de valdes in med - Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet.
Här kan du se mer från SVT Datajournalistik
Mats Knutson Inrikespolitisk kommentator

# data[].attributes.attachment_link.description
Sverige har röstat och en regering ska bildas igen - kan du hjälpa till? Stapla partiklossarna på varandra, bygg en regering och få Mats Knutsons kommentar. Du kan antingen använda det preliminära valresultatet från valmyndigheten för 2022 eller valresultatet från 2018 som underlag. Senast uppdaterad den 15 sep 14.00 med 6577 av 6578 valdistrikt räknade.

# data[].attributes.body
Tips: Titta under "Så funkar riksdagen"!

# data[].attributes.attachment_link.description
Riksdagen är den högsta beslutande församlingen i Sverige. Till riksdagens uppgifter hör att besluta om lagar och om statsbudgeten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här kan du se de slutliga resultaten i valen till riksdagen, region- och kommunfullmäktige 2022. Du hittar valresultat från 2018 och tidigare i menyn. Du kan även läsa hur rösträkningen och mandatfördelningen går till.

# data[].attributes.body
("PP")

# data[].attributes.body
För att visa kunskaper och tankar. Kod till Showbie: E26VAV (Senaste inlämning: fredag v. 43 kl. 16.00)

# data[].attributes.body
För att träna och lära, inte lämna in. (Finns också i Showbie: Kod E26VAV)

# data[].attributes.body
Ped. planering, Powerpoints m.m.