# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Szakpublikációkban gyakran láthatjuk a „medve" és a „bika" kifejezést, amelyekkel az éppen domináns tőzsdei trendeket jellemzik. De mit is jelent a két állat küzdelme a parketten?
Az árfolyamok alakulását jellemző „bika" vagy „medve" uralta piacok eredete az említett állatok támadási szokásaiból ered. A bika alulról felfelé csap ellenfelére szarvával, a medve pedig felülről lefelé méri a csapást mancsával. Ezért amikor az árfolyamok hosszabb időn át emelkednek, a tőzsdét a bika uralja, eséskor pedig a medve a domináns.
Akkor beszélünk bika- avagy medvepiacról, ha az árfolyamok csúcsról esnek, illetve alsó szintről legalább 15 százalékban emelkednek, és ez trendszerűen, tehát hosszabb idő alatt megy végbe.
Régóta ismerik a kifejezéseket a tőzsdével foglalkozó érdeklődők. Pontosan nem lehet tudni, ki használta őket először, de valószínűleg az Egyesült Államokban születtek. Már az 1920-as években is fellelhetők a tőzsdei ármozgásokkal foglalkozó elemzésekben.
A leghosszabb ismert bikapiac (bull market) 1983-tól 1997-ig tartott, amelyet csak időlegesen szakított félbe az 1987-es, két nap alatt - „fekete péntek", „véres hétfő" - lezajló, 20 százalékot meghaladó áresés. Ma már a szakemberek többsége csak korrekciónak tekinti ezt a krachot. A piacok ugyanis alapvetően „egészségesek" voltak, az áresést gyorsan kiheverték. Az 1987. október 19-én bekövetkezett „véres hétfőn" az akkoriban - és ma is - legfőbb mutatónak számító részvényindex (az S and P 500) 220-as szinten zárt. Az 1983-ban regisztrált 110-es szinthez képest ez még mindig mintegy 100 százalékos emelkedést jelentett, tíz év múlva, 1997-ben pedig 740-ig kúszott fel a mutató. Tizennégy év alatt tehát csaknem hétszeresére növekedett az indexet alkotó 500 részvény árfolyama.
Az eddigi leghíresebb „medvepiac" az 1929-33-as nagy válsághoz köthető. A Dow Jones-index 1929 szeptemberében 386-os történelmi csúcsot ért el. A piac 1932 júliusában érte el a gödör alját 40,56 ponttal. Ez 89 százalékos árfolyamveszteséget jelent. Olyan lecsúszás ez, mintha az OTP Bank papírjai 10 000 forint/részvény árfolyamról 1100 forintig esnének vissza.
Egyébként a Dow Jones csak 1954-ben tudta újra beállítani 1929-es csúcsát.
A legújabb kor vélhetőleg leghosszabb ideig tartó medvepiaca Japánban alakult ki, ahol a fő mutató, a tokiói tőzsdeindex, a Nikkei 225 1989. december 29-én 38 915 ponton zárt. Most október 8-án ugyanez az index 9203 ponton fejezte be a kereskedést. Százalékban kifejezve ez 77 százalékos árfolyamveszteség tizenkilenc év alatt. A japán medvepiac kialakulásának oka egyébként az ottani ingatlanpiaci buborék kipukkadásának köszönhető...

# data[].attributes.attachment_link.description
Szakpublikációkban gyakran láthatjuk a „medve" és a „bika" kifejezést, amelyekkel az éppen domináns tőzsdei trendeket jellemzik. De mit is jelent a két állat küzdelme a parketten?Az árfolyamok alakulását jellemző „bika" vagy „medve" uralta piacok eredete az említett állatok támadási szokásaiból ered. A bika alulról felfelé csap ellenfelére szarvával, a medve pedig felülről lefelé méri a csapást mancsával.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A japán gyertya elemzést sokan a technikai elemzés alapjának tartják. Ezt a grafikon fajtát több száz éve használják különböző árfolyamok megjelenítésére, manapság pedig szinte minden tőzsdei kereskedő a japán gyertya grafikonokat követi.

A japán gyertya felépítése

A gyertya négy részből áll:

Nyitó ár (ahol az árfolyam megkezdte az adott időintervallumot)

Záró ár (ahol az árfolyam befejezte az adott időintervallumot)

Minimum ár (az időintervallum alatt elért legalacsonyabb árfolyam)

Maximum ár (az időintervallum alatt elért legmagasabb árfolyam)

A gyertya alapvetően két fő részből áll, az időintervallum alatt történt árfolyam mozgás alapján.

A nyitó és záró ár közötti rész, az úgynevezett test

A nyitó és záró árfolyamon kívüli rész, az úgynevezett árnyék (vagy kanóc)

Azt, hogy milyen irányú volt a mozgás, tehát melyik volt a nyitó, és melyik a záró ár, a gyertya színével jelölik.

Az emelkedő (bika) gyertyákat fehérrel, vagy zölddel

A csökkenő (medve) gyertyákat feketével, vagy pirossal

Bika gyertya:

Minden gyertyát, aminek magasabban van a záró ára mint a nyitó ára, bika gyertyának hívunk. A gyertya nem csak azt árulja el nekünk, hogy milyen irányú volt a mozgás, hanem azt is, hogy mekkora ereje volt, tehát milyen túlerőben voltak a vevők az eladókkal szemben. Ezt a gyertyatest és az árnyék hosszából tudjuk kiolvasni. Minél hosszabb a test, és minél rövidebb az árnyék, annál erősebb az emelkedés.

Medve gyertya:

Ha a gyertya záró ára alacsonyabban van mint a nyitó ár, medve gyertyának hívjuk. Ebben az esetben eladói nyomás van a piacon. Természetesen a test és az árnyék hossza ugyanúgy árulkodik nekünk az intenzitásról, mint a bika gyertya esetében.

Döntésképtelen gyertya

Túl nagy tudást nem igényel, hogy olvass a gyertyákból, a legegyszerűbb úgy szemlélni, mint a bikák és a medvék (vevők és eladók) csatáját. A bika gyertya esetében a vevők nyertek és végig fenn tudták tartani a növekedést, a medve gyertya esetében pedig pont fordítva. De mi a helyzet a döntésképtelen gyertyák esetében? Ezek arról árulkodnak nekünk, hogy egyik fél sem tudott jelentősen felülkerekedni, és hiába húzták el az árfolyamot mindkét irányba az adott időintervallum alatt, végül visszatért a nyitó ár környékére. A döntésképtelen gyertyák általában fordulópontot, vagy oldalazást jeleznek előre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Japán gyertyák egyszerűen - Bináris Opció Oktatás

# data[].attributes.attachment_link.description
A japán gyertya elemzést sokan a technikai elemzés alapjának tartják. Ezt a grafikon fajtát több száz éve használják különböző árfolyamok megjelenítésére, manapság pedig szinte minden tőzsdei kereskedő a japán gyertya grafikonokat követi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A 2016. évi utolsó cikkünkben a Tokiói Tőzsde kerül bemutatásra. A Japán fővárosában, Tokióban található Tokyo Stock Exchange (TSE) Ázsiában a legnagyobb, a világon pedig a negyedik legnagyobb tőzsde a piaci kapitalizáció szempontjából, vagyis az egyes tőzsdéken jegyzett vállalatok összértékét tekintve.

Jelenleg 2 292 vállalat részvényeivel lehet kereskedni a Tokiói Tőzsdén, melyek együttes értéke 4,18 billió amerikai dollárt tesz ki.
Történelem
A Tokyo Stock Exchange, eredeti nevén Tokyo Kabushiki Torihikijo, 1878. május 15-én jött létre az akkori pénzügyi miniszter, Okuma Shigenobu és az ő kapitalista támogatója, Shibusawa Eiichi vezérletével.

A kereskedés 1878. június 1-jén kezdődött el. 1943-ban a TSE a főbb japán városok piacaival kombinálva létrehozta az Egységes Japán Tőzsdét. Nagasaki bombázását követően az egyesített tőzsdét bezárták, de nem sokkal később újraszervezték.

A háború után, 1949. május 16-án, a mai napig használatban levő nevével, a Tokyo Stock Exchange újra megnyitotta kapuit az Értékpapír-Kereskedelmi Törvényt alapul véve. 1983 és 1990 között a TSE példátlan növekedést mutatott. 1990-ben a globális részvénypiaci kapitalizáció több mint 60%-át birtokolta, amivel messze a legnagyobb tőzsdének számított a világon. Habár piaci értékében ezután egy meredek esés következett, jelenleg is a negyedik helyet foglalja el a világ legnagyobb tőzsdéinek rangsorában.

A TSE jelenlegi épületét 1988. május 23-án avatták fel, leváltva ezzel az 1931-ben átadott eredeti létesítményt. A Tokyo Stock Exchange tőzsdeparkettje 1999. április 30-án bezárt, hogy a tőzsde átválthasson elektronikus kereskedésre, ami a tranzakciók minden típusát érintette. Az új intézményt, melyet TSE Arrows-nak neveztek el, 2000. május 9-én nyitották meg. Egy évtizeddel később, 2010-ben a TSE elindította az Arrowhead nevű kereskedési létesítményét.

2001-ben a Tokiói Tőzsde részvénytársasággá alakította át magát. Mindaddig egy bejegyzett egyesületként működött és a tagjai részvényesek voltak. 2007. június 15-én a TSE 303 millió dollárt fizetett azért, hogy 4,99%-os részesedést szerezzen a Szingapúri Tőzsdéből.

A London Stock Exchange (LSE) és a TSE közösen forgalmazott termékeket fejleszt, valamint megosztják egymással a technológiájukat, ezzel jegyezve be magukat a határokon átnyúló üzletek körébe a tőzsdék között, miközben fokozódik a nemzetközi verseny. 2008 júliusában az LSE és a TSE egy új közös vállalatot jelentett be tokiói székhellyel, amely a Londoni Értéktőzsde Alternative Investment Market működésén alapszik.

Pár évvel ezelőtt előtérbe került az Osaka Securities Exchange és a TSE összeolvadása, melyet a Japan Fair Trade Commission 2012 júliusában jóvá is hagyott. Az egyesülésből létrejött Japan Exchange Group (JPX) 2013. január 1-jén indult útjára.
Szerkezete
A Tokyo Stock Exchange egy kilenc igazgatóval, négy könyvvizsgálóval és nyolc további vezető tisztségviselővel működő társaság. Székhelye a tokiói Kabutocho-ban található, amely Japán legnagyobb pénzügyi negyede. A tőzsde normál kereskedési időszaka minden hétköznap délelőtt 8:00 órától 11:30-ig tart. Majd délután 12:30-tól 17:00-ig lehet kereskedni.

A Tokiói Tőzsdén jegyzett részvényeket három szekcióba különítik el. Az első a nagy vállalatokat tartalmazó First Section, a második a közepes méretű cégeket gyűjtő Second Section, a harmadik pedig a Mothers Section, amelyben gyorsan növekvő startup cégek részvényeivel lehet kereskedni. 2010. október 31-én 1 675 vállalat volt First Section-ben, 437 a Second Section-ben és 182 a Mothers Section-ben.

A TSE legfőbb indexe a Nikkei 225, amely a Nihon Keizai Shimbun (ez Japán legnagyobb üzleti újságja) által kiválasztott vállalatokat tartalmazza. Továbbá fontos index még a TOPIX, amely a First Section cégek részvényárfolyamain alapszik, valamint a J30 index, amely a legnagyobb ipari vállalatokat tartalmazza. 94 hazai és 10 külföldi értékpapír vállalat vesz részt a TSE kereskedésében.

A Tokiói Tőzsdének saját újságírói klubja van, melyet Kabuto Club-nak neveznek és a TSE épület harmadik emeletén található. A legtöbb Kabuto Club tag kapcsolatban áll a Nihon Keiza Shimbun, a Kyodo News, vagy a Jiji Press újságokkal, amelyek a leghíresebbek Japánban, valamint olyan üzleti televíziókkal, mint a Bloomberg és a CNBC. A Kabuto Club általában áprilisban és májusban van a legjobban leterhelve, amikor a nyilvánosan működő társaságok közzé teszik az éves beszámolójukat.
Technológiai problémák
A Tokiói Tőzsdének az évek folyamán számos technológiai nehézséggel kellett szembenéznie. 2005. november 1-jén a TSE csupán 90 percig működött az újonnan telepített tranzakciós rendszer hibáinak következtében. Ezt a rendszert a Fujitsu fejlesztette és arra volt hivatott, hogy megbirkózzon az egyre nagyobb kereskedési volumennel. Ez a megszakítás volt a legrosszabb eset a tőzsde történelmében. A kereskedés négy és fél óráig volt felfüggesztve.

2001. decemberében egy hatalmas reklámcég, a Dentsu első nyilvános tőzsdei kibocsátása (IPO) közben egy svájci befektetési bank, az UBS Warburg egyik kereskedője véletlenül elindított egy megbízást, miszerint 610 000 darab részvényt adott el, részvényenként 1 japán jenért. Az eredeti szándéka az volt, hogy 1 darab részvényt ad el 610 000 jenért. A bank emiatt 71 millió svájci frankot veszített.

Ha azt hisszük, hogy ilyen eset csak egyszer fordulhat elő az életben, akkor tévedünk. 2005. december 8-án egy kísértetiesen hasonló dolog történt. Egy másik IPO esetében, történetesen a J-Com vállalatról van szó, a Mizuho Securities cég egyik alkalmazottja elütött egy megbízást és eladott 600 000 részvényt egy jenért, ahelyett, hogy 1 részvényt adott volna el 600 000 jenért.

A Mizuho nem figyelt fel a hibára, a TSE pedig kezdetben minden kísérletet megakadályozott a megbízás törlésére. Ez 347 millió amerikai dollár veszteséget eredményezett, melyen a Mizuho és a tőzsde megosztozott.

Azóta mindkét társaság igyekszik kezelni a problémákat: hibák ellenőrzésének a hiánya, biztosítékok hiánya, megbízhatóság megkérdőjelezése, áttekinthetőség, tesztek hiánya, bizalomvesztés, valamint az óriási veszteség, ami keletkezett. Három nappal az eset után a TSE elismerte, hogy az ő rendszerük okozta a hibát. December 21-én Takuo Tsurushima, a TSE vezérigazgatója és két másik felsővezető lemondott tisztségéről.

2006. január 17-én a Nikkei225 index 2,8%-ot esett. Ez volt a legnagyobb zuhanás kilenc hónapra visszamenően. A befektetők elkezdték eladni a részvényeiket a livedoor internetes vállalatot megszállt ügyészek razziája miatt. A Tokiói Tőzsde másnap, január 18-án korán bezárt, mert a kereskedési ügyletek megnövekedett száma azzal fenyegetett, hogy meghaladja a tőzsde rendszerének kapacitását, ami 4,5 millió kereskedés naponta. Ez az eset később a „livedoor sokk" nevet kapta. A Tokiói Tőzsde ezek után gyorsan megemelte a megbízási kapacitását naponta 5 millióra.

Ahogy korábban említettük, ez volt az idei évben az utolsó cikkünk. Köszönjük az eddigi figyelmeteket és reméljük, hogy jövőre is követni fogtok minket. Minden kedves olvasónknak Kellemes Karácsonyi Ünnepeket és sikerekben gazdag Boldog Új Évet Kívánunk!
Forrás: http://www.jpx.co.jp/english/corporate/jpx-profile/tse/ http://www.tozsdeparkett.hu/index.php/tozsde-penzugyi-tartalom/tozsde-vilag-tozsdeinek-bemutatas-tozsdek#további-információ-a-japán-tőzsdéről https://en.wikipedia.org/wiki/Tokyo_Stock_Exchange

# data[].attributes.attachment_link.description
A 2016. évi utolsó cikkünkben a Tokiói Tőzsde kerül bemutatásra. A Japán fővárosában, Tokióban található Tokyo Stock Exchange (TSE) Ázsiában a legnagyobb, a világon pedig a negyedik legnagyobb tőzsde a piaci kapitalizáció szempontjából, vagyis az egyes tőzsdéken jegyzett vállalatok összértékét tekintve.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A London Stock Exchange, vagy LSE, jelenleg Anglia fővárosában, Londonban található. 2014-ben Európa legnagyobb, a világon pedig a harmadik legnagyobb értéktőzsde volt, 6,06 billió dolláros piaci kapitalizációval. A Londoni Értéktőzsdével folytatjuk a világ leghíresebb tőzsdéinek bemutatását - áll az Invest and Trade cikkében.

1801-ben alapították Londonban a jelenlegi Paternoster téren, közel a Szent Pál Katedrálishoz. A 215 éve létező tőzsde a London Stock Exchange Group része, mely 2007 októberében alakult meg az LSE és a Milan Stock Exchange összeolvadásából. A Londoni Értéktőzsde a világ egyik legrégebbi tőzsdéi közé tartozik, és a kezdet kezdetétől számított történelme több mint 300 évre vezethető vissza.

A hőskor

A Royal Exchange megalapítása Thomas Gresham angol bankár nevéhez fűződik, aki az Antwerpeni Börze mintáját követte. A tőzsdét I. Erzsébet angol királynő nyitotta meg 1571-ben. A 17. században a tőzsdeügynökök ki voltak tiltva a Royal Exchange-ről a durva kereskedési módszereik miatt, ezért arra kényszerültek, hogy egy másik létesítményből működjenek, nevezetesen a híres Jonathan kávéházból.

Ebből a kávéházból kezdte el vezetni 1698-ban egy John Casting nevű bróker néhány nyersanyag, deviza és a fontosabb árucikk árfolyamát, mint például a só, a szén és a papír. Ezt a listát eleinte nem naponta frissítették, hanem hetente pár alkalommal tették közzé.

Később ez a lista átkerült a Garraway kávéházba. A nyilvános árveréseket egy bizonyos idő alatt folytatták le, méghozzá egy gyertya elégési idejét vették alapul. Ez a „by inch of candle" aukciók néven vált ismertté. Közben csatlakoztak vállalatok is, hogy emeljék a tőkét, valamint a királyi udvar is előteremtett némi pénzt, amivel támogatták a kereskedést. Ezek az első dokumentációk a forgalomképes értékpapírok szervezett kereskedésére Londonban.

A londoni nagy tűzvészben megsemmisült a Gresham Royal Exchange épülete, amit újraépítettek és 1669-ben üzembe helyeztek. Ezzel eltávolodtak a kávéházaktól és egy lépéssel közelebb kerültek a modern tőzsde szerkezetéhez. Ekkor született meg a szabályozott részvénypiac, ami rövidre vágta az engedély nélküli brókerek problémáját. Ennek érdekében az országgyűlés 1697-ben súlyos büntetéseket vetett ki, pénzügyileg és fizikailag egyaránt.

A brókerek maximális létszámát 100 főben állapították meg, ami később a kereskedések növekedésével bővült. Ez elkerülhetetlenül más problémákhoz vezetett, például a tőzsdeügynökök elhagyták a Royal Exchange épületét és London utcáin kezdtek kereskedni. Ezek az utcák Exchange Alley-ként voltak ismertek és az Angol Nemzeti Bank (Bank of England) közelében helyezkedtek el.

A Hét Éves Háború után (1756-1763) a Jonathan kávéház 150 brókerrel létrehozott egy klubot és megalapított egy hivatalos részvénytőzsdét. 1801-ben vezették be az első szabályozott árfolyamjegyzői szobát, de ezt nem minden résztvevő üdvözölte szívélyesen. Az első kereskedési napon a tagsággal nem rendelkező embereket a rendőrségnek kellett kivezetnie. Ennek ellenére egy új és nagyobb épületet kezdtek el tervezni. Ennek alapkövét William Hammond fektette le és az épület avatásán a bejárat felett már be volt vésve a „The Stock Exchange" felirat.

Szabályok és szervezettség

A tőzsde első éveiben még mindig nem voltak tiszta szabályozások és jogi alapok lefektetve. Ezért 1812 februárjában a General Purpose bizottság egy ajánlatot tett közzé, amely később az első törvénybe iktatott tőzsdei szabálykönyv lett. Annak ellenére, hogy a dokumentum nem volt annyira bonyolult, az egyes témák kidolgozottsága mégis összetett volt.

A kormányzati engedélyeknek és a növekvő kereskedési forgalomnak köszönhetően a tőzsde fokozatosan a pénzügyi élet elfogadott részévé vált a városban. Az újságok és a nyilvánosság folyamatos kritikái ellenére a kormány a szervezett piacot arra használta, hogy tetemes mennyiségű pénzösszeget szerezzen a Napóleon elleni háborúban.

A háborút követő években, amikor szembe kellett nézni a növekvő világgazdasággal, a külföldi kölcsönök olyan országoknak, mint például Brazília, Peru és Chile, szintén bővülő piaci lehetőségeket kínáltak. A külföldi piacok megjelenése a tőzsdén lehetővé tette egyre több kereskedő részvételét. A tengerentúli üzletek folyamatos növekedése végül azt eredményezte, hogy külföldi értékpapírokkal is lehetett kereskedni a tőzsde épületén belül.

Miközben London élvezte a nemzetközi kereskedés lehetőségét, Nagy-Britannia többi része is élvezte a gazdasági fellendülést. Két másik város mutatott még különösen nagy gazdasági növekedést, ezek voltak Liverpool és Manchester. Következésképpen mindkét városban megnyitották a részvénytőzsdét 1836-ban. Ebben az időszakban némely részvény árfolyama 10, 20, vagy akár 30 százalékot is emelkedett hetente.

Növekedés és krachok

A tőzsdei kereskedés folyamatosan bővült a következő évtizedek alatt. Aztán jött a jól ismert történet a két világháború alatt, illetve között, amikor bezárták a tőzsdéket, valamint erős visszaesés volt tapasztalható a tőzsdekrachok hatására. A 20. század első fele a bizonytalanság korszaka volt, aztán az 1950-es évek végétől újból megindult a részvénypiac fellendülése. Emiatt egy új és sokkal alkalmasabb helyet kerestek a tőzsde elszállásolására. A 26 emeletes Stock Exchange Tower építési munkálatai 1967-ben kezdődtek el. II. Erzsébet királynő avatta fel az épületet 1972. november 8-án.

Az 1973-as év változást hozott a részvénytőzsdén. Először is két tilalmat eltöröltek. Másodszor pedig az LSE egyesült 11 másik (Brit és Ír) tőzsdével, beleértve a Skót Értéktőzsdét is. A terjeszkedés egy új vezérigazgatói poszt bevezetését indítványozta. Egy kiterjesztett keresés után Robert Fell bizonyult alkalmasnak a pozíció betöltésére.

Az FTSE 100 indexet 1984 februárjában indították el. A leghasznosabb indexek egyikévé vált, amely leköveti a 100 legnagyobb brit vállalat árfolyamának mozgását. A kormányzati változtatások 1991-ben folytatódtak, amikor a Tőzsdei Tanács szerepét átvette az Igazgatótanács.

2004-ben a Londoni Értéktőzsde Hongkongban nyitott irodákat és több mint 200 vállalatot vonzott be Ázsiából, illetve a Csendes-óceáni régióból. Az LSE történetében a legnagyobb IPO (elsődleges tőzsdei kibocsátás) 2011 májusában történt, amikor a Glencore International 10 milliárd dolláros értékkel lépett a piacra.

Vezető tőzsde

Az LSE, illetve annak elődje, a Royal Exchange több mint 200 éven át a világ legnagyobb értéktőzsdéje volt. Árainak alakulása alapvetően befolyásolta a kontinens fejlődőben levő pénz- és tőkepiacainak helyzetét. Első helyét a nagy tőzsdék között a 20. század közepén elveszítette, mind a New York-i, mind a tokiói börze nagyobbá vált. Ezzel együtt a Londoni Értéktőzsde forgalma már kilencvenes évek végén is meghaladta az ezermilliárd dollárt. Vezető szerepe Európában a mai napig vitathatatlan.

# data[].attributes.attachment_link.description
A London Stock Exchange, vagy LSE, jelenleg Anglia fővárosában, Londonban található. 2014-ben Európa legnagyobb, a világon pedig a harmadik legnagyobb értéktőzsde volt, 6,06 billió dolláros piaci kapitalizációval. A Londoni Értéktőzsdével folytatjuk a világ leghíresebb tőzsdéinek bemutatását - áll az Invest and Trade cikkében. 1801-ben alapították Londonban a jelenlegi Paternoster téren, közel a Szent Pál Katedrálishoz.

# data[].attributes.attachment_link.description
A NASDAQ (teljes nevén a National Association of Securities Dealers Automated Quotations, magyarul az Értékpapírkereskedők Országos Szövetségének Automatikus Adás-Vételi Rendszere), vagy más elnevezéssel a NASDAQ részvénypiac egy részvény tőzsde az Amerikai Egyesült Államokban. A NASDAQ a második legnagyobb elektronikus részvénykereskedelmi rendszer az Egyesült Államokban és a világban piaci kapitalizációja és kereskedelmének volumene alapján.

# data[].attributes.attachment_link.description
A New York Stock Exchange ( NYSE, New York-i tőzsde) egy New Yorkban található tőzsde. Dollár-paritáson számolva ez a világ legnagyobb tőzsdéje. A parketten 2764 értékpapír cserélhet gazdát, ami a világon a második legnagyobb. Az 1990-es években a részvényvolumen elmaradt a NASDAQ-étől. 2006. december 31-én a tőzsdei cégek piaci kapitalizációja elérte a 25 000 milliárd dollárt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Investors know the NYSE as a home for the world's most important blue chip stocks. Massive companies like Walmart, Berkshire Hathaway, Exxon Mobil, and Coca-Cola are listed on the exchange along with roughly 2,400 other companies, and together they add up to an astounding $20 trillion in value.

But how do other exchanges around the world, such as the ones in Toronto or London, compare to the famed NYSE?

Comparing the Largest Stock Exchanges

Today's infographic comes to us from StocksToTrade.com, and it compares the 20 largest stock exchanges in the world in terms of market capitalization, total companies listed, and number of years since they were founded.

The Oldest Exchange: Of the top 20 stock exchanges on the above list, the oldest can be found in Frankfurt. Originally the location of medieval trade fairs in the 11th century, Frankfurt quickly became an important center for commercial and monetary transactions. The "birth" of the stock exchange is said to have happened in 1585 when fair merchants decided to establish fixed currency exchange rates.

The Most Listed Companies: Established in 1875, the Bombay Stock Exchange was actually Asia's first stock exchange. It has 5,749 listed public companies, which is the most of any of the top 20 exchanges. The majority of companies listed on the BSE are smallcaps, with an average market capitalization of just US$292 million per company.

The Largest Market Cap: As mentioned before, the NYSE takes the cake here with close to $20 trillion in market capitalization. There is a steep drop-off after the NYSE, which is followed by NASDAQ ($7 trillion), London Stock Exchange ($6 trillion), Tokyo Stock Exchange ($4 trillion), Shanghai Stock Exhcange ($4 trillion), and Hong Kong Stock exchange ($3 trillion).

In fact, only 16 exchanges have market capitalizations over $1 trillion. Here are those visualized by market cap on a map from our previous infographic that showed all of the stock exchanges in the world.

Impressively, these 16 exchanges account for about 87% of total stock exchange market capitalization.

Embed This Image On Your Site (copy code below):

Jeff Desjardins is a founder and editor of Visual Capitalist, a media website that creates and curates visual content on investing and business.

# data[].attributes.attachment_link.title
Infographic: The 20 Largest Stock Exchanges in the World

# data[].attributes.attachment_link.description
Investors know the NYSE as a home for the world's most important blue chip stocks. Massive companies like Walmart, Berkshire Hathaway, Exxon Mobil, and Coca-Cola are listed on the exchange along with roughly 2,400 other companies, and together they add up to an astounding $20 trillion in value.

# data[].attributes.attachment_link.description
A portálon megjelenített kereskedési adatok - a BUX és BUMIX indexek kivételével - 15 perccel késleltetettek! © 2017 Budapesti Értéktőzsde Zrt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mi a Bitcoin?

A Bitcoin-t 2009-ben egy ismeretlen japán, bizonyos Satoshi Nakamoto álnéven futó programozó vagy programozói csoport bocsátotta ki az akkor kibontakozó gazdasági világválság alatt. Manapság már a bitcoin kereskedés rendkívül népszerű a befektetők körében. Lényegében egy teljesen decentralizált fizetőeszköz, bár az elnevezés ugyanúgy vonatkozik a nyílt forráskódú szoftverre, amely az eszközt kezeli és az azzal létrehozott elosztott hálózatra is.

Egyes vélemények a Bitcoint, a fennálló pénzügyi rendszer rendszeres problémáira is megoldásnak látják. Mint egy kritikaként megfogalmazva. Más fizetőeszközöktől eltérően, a Bitcoinok nem tartoznak semmilyen központi kibocsátóhoz, illetve szervhez vagy felügyelethez. A tárolása mégis biztonságosan megoldható pénztárcafájlban számítógépen, mobiltelefonon, külső adathordozón vagy felhő alapú szolgáltatással. Fogadásához mindössze egy bitcoincímre van szükségünk. Utalásnál sem a küldő, sem pedig a fogadó fél adatai nem láthatóak, csak az összeg mozgása.

A Bitcoin esetében a központi korlátozás teljes hiánya és a peer-to-peer felépítés megakadályozza, hogy a tranzakciókat bárki is kontrollálja vagy manipulálja. Ilyen módon kizárt, hogy bárki, bármilyen úton inflációt gerjesszen.

Legnagyobb hátránya

Természetesen a kriptovaluta egyik legfőbb kritikája is ezekből a biztonsági adottságokból ered. Ugyanis a névnélküliséggel a bűnözők könnyedén tüntethetnek el nagyobb összegeket a hatóságok elől, és egyéb visszaélésekre is lehetőséget adhat, mint pénzmosás, zsarolás és egyéb illegális tevékenység.

Bitcoin kereskedés

A Bitcoin kereskedés a nemzetközi sajtóban nem mindig talál kedvező megítélésre, de természetesen vannak pozitív visszhangok is. A Guardian hasábjain megjelent cikk, példának említ egy befektetőt, aki még 2009-ben vásárolt be a kriptovalutából. Az akkori 27 dolláros befektetése 6 éven belül 886 000 dollárra növekedett. Ez a tény természetesen sok embert ösztönzött arra, hogy a kriptovaluta felé forduljon, mint befeketés.

Manapság a média napi rendszerességgel közöl híreket a Bitcoin kereskedés kapcsán vagy akár értékével és történéseivel kapcsolatban. Sokan a jövő egyik legfontosabb építőelemét látják benne, amely felválthatja az eddig fennálló pénzügyi rendszereket. Egyes országok már el is fogadták, mint fizetőeszközt, míg mások korlátozzák a használatát, mint például manapság Kína is teszi.

Bár napjainkban még nem lehet egyenrangú a hagyományos fizetőeszközökkel, a Bitcoin kereskedés mégis odáig fejlődött, hogy egyre többen fektetnek bele, és akár több millióan is használják napi üzleteik bonyolításához.

A Bitcoin kereskedés azért is lett nagyon népszerű, mert értékének meghatározásához a központi bankoknak nincsen semmilyen köze, kizárólag a kereslet és a kínálat határozza meg. Több bróker is felvette a kereskedhető termékek közé. Az általunk ajánlott is!
Kereskedj BITCOINNAL!

# data[].attributes.attachment_link.title
Bitcoin kereskedés - Hogyan érj el magas profitot? - Binarisokatats.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Mi a Bitcoin? A Bitcoin-t 2009-ben egy ismeretlen japán, bizonyos Satoshi Nakamoto álnéven futó programozó vagy programozói csoport bocsátotta ki az akkor kibontakozó gazdasági világválság alatt. Manapság már a bitcoin kereskedés rendkívül népszerű a befektetők körében. Lényegében egy teljesen decentralizált fizetőeszköz, bár az elnevezés ugyanúgy vonatkozik a nyílt forráskódú szoftverre, amely az eszközt kezeli és az azzal létrehozott elosztott hálózatra is.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az utóbbi években egyre többször lehet hallani arról, hogy bizonyos új fizetőeszközök jelentek meg a piacon, melyeket egyes országok engedélyeznek és pártolnak, míg mások betiltanak vagy hátráltatják a használatukat. Ezt úgy nevezik, hogy kriptovaluta. . Arról is rendszeresen olvasni lehet a hírekben, hogy ezeknek az úgynevezett kriptovalutáknak, hol óriásit emelkedik, hol pedig hatalmasat zuhan az árfolyama a tőzsdéken. Mégis a legtöbb embernek még mindig egy nagy kérdőjel van a fejében ezeknek az fizetőeszközök mibenlétével és működésével kapcsolatban.

Most ezt a dolgot próbáljuk meg tisztába tenni, hogy világossá váljon mindenki számára, hogy miről is szólnak a rendszeres tudósítások, és hogy mitől okoznak ezek az új fizetőeszközök ekkora felfordulást a piacokon.

A kriptovaluták, olyan kriptográfiát (értsd: a biztonságos tranzakció érdekében titkosítást) alkalmazó csere- vagy másnéven fizetőeszközök, amelyek fizetőeszközként a digitális valuták egy részhalmazát képviselik. Besorolhatók ugyanakkor az alternatív vagy virtuális valuták csoportjába is.

Legismertebb tagja a kriptovalutáknak a Bitcoin, amely 2009-ben elsőként jelent meg a piacon, és azóta számos más hasonló fizetőeszköz követte, azonos működési elvet alkalmazva. Ezeket manapság Altcoin-nak nevezik, ami a Bitcoin+Alternative szavak összevonásából alakult ki.

Miben más a kriptovaluta ?

A legfontosabb különbség, ami a többi fizetőeszköztől megkülönbözteti a kriptovaluta rendszert, hogy a Bitcoin és más alternatívái decentralizáltak, ellenben a hagyományos centralizált bankrendszerrel szemben. Ez azt teszi lehetővé, hogy két fél között decentralizáltan, tehát mindenféle központosítás nélkül jöhet létre pénzutalás és pénzfogadás. Ennek ellenőrzését a Blockchain használata teszi lehetővé, amely egy elosztott főkönyvi technológia. Ezen a rendszeren belül a biztonságosságot, a főkönyvek egyensúlyát és az integritást az úgynevezett "bányászok", egy erre létrejött közösség tartja fent. A bányászokba vetett bizalom, hogy becsületesen vezetik a könyvelést, gyakorlatilag azon a feltételezésen alapszik, hogy ez nekik is pénzügyi érdekük.

A legtöbb megjelent kriptovaluta úgy van tervezve, hogy az idő előrehaladtával egyre csökken a kibocsátása, csakúgy mint a nemesfémeknél a kitermelésből fakadó hiány. Így már könnyebben azonosítható a "bányász" megnevezés is.

A Bitcoin-hoz hasonlóan mára már több száz kriptovaluta jött létre, néhányuk egyenesen abból levezethető. Persze nem minden ilyen fizetőeszköz futott be olyan karriert, mint a Bitcoin vagy annak ismertebb és kedveltebb társai.

A top 10 kriptovaluták jelenleg:

Aggodalmak a kriptovaluta használatával kapcsolatban

A kriptográfia technológiából eredően a bűnüldöző szerveknek sokkal nehezebb dolguk van, mint a hagyomágyos bankrendszerben tartott valuták esetében, mivel azok lefoglalása sokkal komplikáltabb. Ugyanakkor az üzletfelek anonimak maradhatnak a tranzakciók alkalmával, tehát így alkalmazhatják a titkosítást.

Kriptovaluta megítélése és alkalmazása

Ma már léteznek kriptovaluta alapú bankautomaták, bankkártyák, és vannak olyan országok, ahol nagy mértékben támogatják az ilyen típusú fizetőeszközök használatát. Ilyen országok például Svájc, Észtország és Japán.

Máshol azonban veszélyforrásnak találják, mert kihívás elé állítja a jegybank rendszert, így tiltják vagy korlátozzák a használatát. Ilyen ország Kína is.

Ahogy egyre növekszik a kriptovaluta használat a világban, úgy egyre több szó esik arról, hogy milyen szabályozásokra lenne szükség az ilyen eszközök használatával kapcsolatban. Egyenlőre országonként változik a kriptovaluták jogi állása.

A legtöbb aggodalom abból adódik, hogy a kriptovaluta használat vajon milyen hatással lesz a későbbiekben a világgazdaságra. Az ok, hogy a használók bank- és intézményrendszereken kívül, a világhálón keresztül használják.

2017-ben, a közel 900 forgalomban lévő kriptovalutával, használói napi 6 milliárd dolláros forgalmat bonyolítanak, tőkepiaci összértékük pedig megközelíti a 100 milliárd dollárt.
Kereskedj velünk!

# data[].attributes.attachment_link.title
Kriptovaluta kereskedés és amit tudni kell róluk - Binarisoktatas.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Az utóbbi években egyre többször lehet hallani arról, hogy bizonyos új fizetőeszközök jelentek meg a piacon, melyeket egyes országok engedélyeznek és pártolnak, míg mások betiltanak vagy hátráltatják a használatukat. Ezt úgy nevezik, hogy kriptovaluta. . Arról is rendszeresen olvasni lehet a hírekben, hogy ezeknek az úgynevezett kriptovalutáknak, hol óriásit emelkedik, hol pedig hatalmasat zuhan az árfolyama a tőzsdéken.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A tőzsde kialakulása

A 15.-16. században az Európai kereskedelem egy gyökeres és strukturális változáson esett át. A luxus termékeken, mint a fűszerek, arany és selyem mellett, megjelentek a mezőgazdasági, illetve a kézművesipari tömegtermékek. Ennek eredményeképpen kialakult a kereskedők nemzetközi piacokért való versenye. Természetesen nem csak egyes országok kereskedői vetélkedtek egymással, hanem a nagyobb haszon iránti vágy miatt, mindenki előnyt akart kovácsolni a többiekkel szemben. Ebben az időszakban a holland és flandriai városok óriási ütemben kezdtek el fejlődni. Ez volt a tőzsde kialakulásának előzménye.

Az első hivatalos börze a 15. században Flandriában, Brugge-ben alakult ki, és a kereskedők annak a tekintélyes kereskedőcsaládnak a háza előtt gyülekeztek, amelynek neve a "van der Burse" volt. A "burse" holland szó jelentése erszény vagy pénzeszsák, amely kereskedői közvetítéssel került át más európai nyelvekbe "elfekvő készletek értékesítése" jelentéssel. A magyar nyelvben börzeként ismerhetjük.

Az világ első értéktőzsdéje a hollandiai Amsterdamban jelent meg, ahol a kereskedők egy legenda szerint egy fűzfa alatt jelentek meg. A kereskedők ott kötötték meg üzleteiket a különböző országok vert pénzeire és más raktárakban vagy hajókon lévő áruk jelzálogleveleire.

Amikor 1602-ben a Holland Kelet-indiai Társaság kibocsátotta első részvényeit, a kereskedők már külön, erre a célra létrehozott csarnokokban kereskedtek. A tőzsde szó jelentése "áruknak - áruminták vagy szabvány alapján - és értékpapíroknak tömeges, rendszerint spekulációval járó adásvételére létesített intézménye".

Elterjedése

A következő században a világkereskedelem központja Londonba helyeződött át. Körülbelül erre az időszakra datálják, amikor a tőzsdék gazdasági jelentősége átlépte az egyes országok határait is.

Ez volt kétszáz éven át a legnagyobb értéktőzsde, árainak alakulása alapjaiban befolyásolta az európai kontinens fejlődő pénz- és tőkepiacainak helyzetét. Végül a 20. század közepén elveszítette vezető szerepét, mert mind a new york-i, mind pedig a tokió-i tőzsde túlemelkedett rajta.

A tőzsde napjainkban

Napjain legnagyobb tőzsdéje az amerikai NYSE, amelynek forgalma meghaladja az 5000 milliárd dollárt, és közel 2300 különböző részvényt jegyeznek rajta. Itt nem csak a amerikai, de más kontinensen található papírokat is jegyeznek. A nagy tőzsdéken kívül rengeteg tőzsde létezik, más-más forgalommal.

Azonban New York-ban egyre nagyon teret nyer az OTC- részvények számítógépes elektronikus piaca a Nasdaq, amelynek forgalma a londoni tőzsde forgalmához közelít. Majdnem 35000 papírral kereskednek, azonban az NYSE-hez viszonyítva árai jóval alacsonyabbak, így a dollárban mért forgalma is kevesebb.

A tőzsde fajtái

Árutőzsde

Értéktőzsde, ezen belül létezik Deviza- és Értékpapírtőzsde

Hírpiac

A tőzsde működése

A tőzsdei ügyleteket szerződéses, tőzsdei kereskedési joggal rendelkező felek a tőzsdén forgalmazott árukra kötnek. A tőzsdén információs táblák mutatják a legfontosabb tudnivalókat, mint az árfolyam vagy a különböző ajánlatok. Az ügyleteket szóban vagy számítógépen lehet megkötni, ahol a tőzsdei levezető a megjegyzés után kiállítja a kötjegyet, majd a tőzsdei nap végén megköttetik a szerződés.

A tőzsde a helyettesíthető tömegáruk koncentrált piaca, ahol szervezett keretek között, meghatározott szokások szerint történik a kereskedelem.

Tőzsdei kereskedési formák

Teljesen átalakult a piac napjainkra és már főleg online köttetnek a kereskedések különböző brókereknél. Jelenleg több fajta kereskedési forma is elérhető a piacon többek között a Forex, a CFD kereskedés és a Bináris opció. Ezek közül mindegyiknek megvan az előnye és a hátránya is.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tőzsde fogalma és a története - Binarisoktatas.com

# data[].attributes.attachment_link.description
A tőzsde kialakulása A 15.-16. században az Európai kereskedelem egy gyökeres és strukturális változáson esett át. A luxus termékeken, mint a fűszerek, arany és selyem mellett, megjelentek a mezőgazdasági, illetve a kézművesipari tömegtermékek. Ennek eredményeképpen kialakult a kereskedők nemzetközi piacokért való versenye.