# data[].attributes.body
Lovgivende magt = Folketinget

dømmende magt= Domstolene- byret - landsret - højesteret

udøvende magt = regeringen

Civil sager= Private forhold (f.eks. forældre myndighed)

Straffesager = Vold, bedrageri og tyveri

Former for straf
- Behandlingsdom
- Fodlænke
- Betinget; Man skal ikke afsone en straf, men det afhænger af hvordan man opfører sig i samfundet. (kriminalitet)
- ubetinget; Er en dom hvor man kommer i fængsel.
- samfundstjeneste: Du kan blive idømt samfundstjeneste i stedet for en fængselsstraf. Nogle idømmes samfundstjeneste som en del af en betinget dom, og andre udfører samfundstjeneste som en del af betingelserne for deres prøveløsladelse. Dommen kan være op til 300 timers arbejde inden for 4-12 måneder.

Mørketal
- En betegnelse for den kriminalitet vi ikke kender til. Offerløse forbrydelser, altså når man ikke kan gøre noget ved forbrydelsen. (fx cykeltyveri uden forsikring)

Recidiv
- En betegnelse for at falde tilbage i kriminalitet.

General prævention:
At man prøver at afskrække alle fra at begå kriminalitet.

Specialprævention:
-  Man vil påvirke den kriminelle til ikke at begå en ny kriminalitet.

Hæleri: Hvis man køber noget der er stjålet, er det hæleri.
Selvtægt:(lovlig selvtægt) Man kan ungå at blive straffet for en mindre ulovlig gerning, hvis det er nødvendigt, for eksempel hvis man ser en brand og ikke har nogen mobil og derfor blvier nødt sagen til at tage en andens cykel for at skaffe hjælp.
Den kriminelle lavalder: Den alder hvor på man er gammel nok til at blive straffet.

# data[].attributes.body
INTERNE udfordringer:
Forsørgerbyrden = For tidlig pension som skader arbejdsmarkedet.

Forventningspresset = Det pres der ligger for samfundet og staten.

Den øgede individualisering = Det øgede tal af mennesker som er individuelle. (Konsekvenser for velfærdsstaten da det svækker solidariteten)

Sort arbejde = job hvor hverken du eller din arbejdsgiver fortæller skattevæsnet om udbetaling af din løn.
De 6 økonomiske mål:

Økonomisk vækst (BNP)

Lav arbejdsløshed

Lav inflation (mindre prisstigninger på vare (høj inflation = pengene for mindre værdi))

Betalingsbalance-ligevægt

Bæredygtig økonomi (grøn økonomi)

Balance på statsbudgettet

- Stramningsstrategien: Man strammer på dem, der ikke er i arbejde. Hvis der kommer flere ud på arbejdsmarkedet, vil staten sparer penge.
- Opkvalificeringsstrategien: Staten fx. hjælper hjælpeløse borgere med at opkvalificere deres kompetencer gennem efteruddannelse og kurser. (koster staten penge, men kan skabe mere kvalificeret arbejdskraft).

# data[].attributes.body
Mediernes tre overordnede roller:

Civilt forum;  medierne giver mulighed for at politikere og borgere kan deltage i debatter.

Vagthund; medierne vogter over/kontrollere magthaverne.

Mobilisator;  Medierne skal informerer befolkningen om forskellige politiske holdninger og konsekvenser heraf, og derved motivere dem til at deltage i demokratiet.
Øvrige roller:

Hyrdehund; Medierne forsøger at skabe debat mellem samfundets borgere.

Redningshund; Medierne skal mobilisere borgerne til at deltage aktivt i demokratiet.

Medieret kommunikation; at kommunikere med hinanden uden at være sammen.

Medialisering; medierne fylder mere og får mere indflydelse.

Klassiske massemedier; klassiske = opstod i det moderne industrisamfund, massemedier; skaber envejskommunikation.

De fem nyhedskriterier:

-         Aktualitet

-         Væsentlighed

-         Konflikt

-         Identifikation

-         Sensation

Digitale medier; medier på nettet.

Sociale medier; fra mange til mange

Den politiske dagsorden; det politikerne gerne vil tale om.

Mediernes dagsorden; det medierne italesætter for at sælge gode historier.

Befolkningens dagsorden; det befolkningen gerne vil tale om.

Politisk kommunikation; hvordan politiske aktører kan styre den politiske dagsorden.

Meningshorisont; medierne skaber en meningshorisont om emnet.

Handlingshorisont; medierne skaber en handlingshorisont.

Spindoktorer; medierådgivere

Politisk spin; manøvre hvor man drejer på sandheden for at styre den politiske dagsorden.

Spinnokrati; et styre, der bygger på spin.

Defensivt og offensivt spin

- Defensivt; Medierne vælges fra eller undgås.

- Offensivt; Medierne udnyttes til politikerens fordel.

Proaktivt og reaktivt spin

- Proaktivt; Man forsøger at komme en negativ historie i forkøbet ved at spinne den eller aflede                        opmærksomheden på noget andet.

- Reaktivt; Man forsøger at rette op på en negativ historie ved fx at beskylde modstanderen for                noget.

Priming og framing

- Priming; forberede et emne til den politiske dagsorden.

- Framing; vinkle et aktuelt emne på den politiske dagsorden.

Gate-keepere; de klassiske massemedier fungerer som gate-keepere for, hvad der kommunikeres mellem befolkningen og politikerne. Ved sociale medier kommunikeres der direkte uden om de klassiske medier.

Den demokratiske dialog; samtale der tilstræber:

-         Forståelse

-         Sandhed

-         Rigtighed

-         Oprigtighed

Digitale bobler; adfærd på nettet skaber oppustede sociale tendenser.
Shitstorm; en digital kampagne mod en virksomhed eller en person.

Ekko-kamre; hvor (fx på sociale medier) man bekræfter og forstærker hinandens holdninger.

Postfaktuelt samfund; medier og politiske aktører skaber deres egne forskellige versioner af virkeligheden/sandheden.

Fake news/falske nyheder/alternative facts; usande historier spredes som nyheder.

# data[].attributes.headline
IDENTITETSDANNELSE I DET SENMODERNE SAMFUND

# data[].attributes.subject
IDENTITETSDANNELSE I DET SENMODERNE SAMFUND

# data[].attributes.body
Der findes forskellige identitetsroller. Overordnet set inddeles disse i fire:

Jeg-identitet: ”Hvad er jeg?”

Personlig identitet: ”Hvordan vil jeg være/fremstå?”

Social identitet: ”Hvordan de sociale omgivelser opfatter mig?”

Kollektiv identitet: ”Hvad og hvem hører jeg til?” – tilhørsforhold

Rollekonflikt: Når individets egne forventninger til en rolle ikke er i overensstemmelse med de sociale omgivelser.

Social kontrol: har til formål at de, der lever i det danske samfund, tilpasser sig til dette samfunds formelle og uformelle normer.

Personers bestemte positioner og de mange forskellige roller i klassen er udtryk for klassens sociale struktur.

Sociale roller: skabes gennem andres forventninger til en speciel position og personers egne bevidste forventninger til rollen.
Eksempelvis rollen som far, idrætsudøver, dansker osv.

Sociale grupper: Som individ har man et behov for at blive bekræftet, dette kan man blive gennem de sociale grupper. Herigennem får man også identitet. En social gruppe kunne f.eks. være en klasse.

GRUPPEKRITERIERNE:
Interaktion: medlemmerne er sammen med hinanden nogenlunde regelmæssigt.

Normer og værdier: Medlemmerne har fælles normer og værdier, der bestemmer, hvordan man er sammen i gruppen.

Social identitet: Medlemmerne har et tilhørsforhold til gruppen, der gør det muligt og naturligt at skelne mellem 'os' og 'dem'.

BRANDING OG IMAGEPLEJE
Branding: den måde vi gerne vil fremstå. De forventninger vi har til os selv. Den personlige identitet er til stede i 'branding-processen'.

Image: omgivelsernes opfattelse af én - hvem man er på godt og ondt.

SOCIOLOGER:
Thomas Ziehe -->
Formbarhed: Alt er muligt, og kan formes af den enkelte. Omfattende individualisering.

Kulturel frisættelse: Antiautoritet, normløshed, frigørelse fra traditioner.

Subjektivisering:
Betydning: Følelsesmæssig intimitet og nærhed. Anerkendelse og bekræftelse af 'hvem er jeg', egne behov og andres reaktioner på disse.
Kommer til udtryk ved: ved den tertiære socialisation som f.eks. Facebook.

Ontologisering:
Betydning: Søger efter den sande mening med livet. Behov for faste traditioner, normer og værdier.
Kommer til udtryk ved: især i religiøse grupper.

Potensering:
Betydning: Søger ekstrem intensitet og spænding, der viser, hvad jeg tør og kan. Livet leves på kanten.
Kommer til udtryk ved: Kommer f.eks. til udtryk ved bungee-jump, ekstremsport, Jack Ass osv.

# data[].attributes.body
Stillere:
- Hvis partiet ikke er repræsenteret i byrådet, så skal man have underskrifter fra så mange stillere(forskellige personer), som et mandat talte for ved sidste valg.

-Listestemmer = Man stemmer på en liste
- Personlig stemme = man stemmer på en bestemt kandidat.
Sideordnet opstilling:
-Personlige stemmer = Kandidaternes rækkefølge på kandidatlisten er lige meget, det er de personlige stemmer, der tæller.
O pstilling ved partiliste:
Ved partilisteopstilling deles partiets listestemmer ud på listens øverste kandidater, så det er dem der kommer ind. De personlige stemmer har kun betydning, hvis en kandidat har nok personlige stemmer til et helt mandat.

Tre former for valg af kandidater:
Opstillingsmøde: Man mødes og stemmer om kandidaterne. Den blå blok bruger ofte denne form.
Urafstemning: Man stemmer via brev eller elektronisk. Den røde blok bruger ofte denne form for opstilling.
Udpegning: Her vælger bestyrelsen kandidaterne. Dansk folkeparti anvender denne form for opstilling.

Valgforbund:
Valgforbundet er en aftale der indgås før valget. Hvis fx 2 partier har hver ½ mandat i overskud, kan de indgå en aftale, så de har 1 helt mandat tilsammen, og det mandat kan så gå til en af kandidaterne fra et af de to partier.

d’Hondtske metode:
Den d'Hondtske metode bruges til at fordele mandaterne mellem de forskellige partier.

# data[].attributes.body
Empiriske demokratiformer:  Direkte demokrati
Repræsentativt demokrati

Normative demoktatiformer
Konkurrencedemokrati
- fx i Danmark
Deltagelsesdemokrati
- Schweiz

Parlamentarisk demokrati
Præsidentralsystem

Magtbegreber
- direkte magt (åbenlys)
- Indirekte magt (indforstået)
-bevidsthedskontrollerende magt ( Manipulation)
- Diskursiv magt (italesættelse)
- Institutionel magt (socialisering)
- Magt som relation mellem aktører
- Strukturel magt

Magtopfattelse:
1. Forbrugermagt
2. Pluralistisk
3. Korporativ magtopfattelse

Teoretikere
Eastons model: Politiske afgørelser afhænger af vælgernes reaktion (støtte og krav) på beslutninger

Magtenstredelling
- Lovgivende magt
- Udøvende magt
- Dømmende magt

Magtressourcer
Materielle Ressourcer  Penge, kapitalkontrol, ledende position
Sociale ressourcer : Formel uddannelse, stort sociale og politiske netværk, beskæftigelse
Psykiske ressourcer:
Selvtidllid, Viden, Karisma, Retoriske evner

Regeringsformer
-Koalitionsregering: flere partier
- Flertalsregering: Bygger på 90 mandater (DK)
- Mindretalsregering: Bygger på under 90 mandater (DK)

Parlamentarisme: Regeringen har et flertal i parlamentet
- Positiv og negativ parlamentarisme

Regering
Opposition

Lovgivningsproces
1. Intitativfasen
2.Lovforberedelsesfasen
3.Beslutningsfasen (folketinget)
- 1.Behandling
-Udvalgsbehandling
- 2. behandling
- 3. behandling
4.Implementeringsfasen

Menneskerettigheder:
- Politiske menneskerettigheder
- Sociale og økonomiske menneskerettigheder

# data[].attributes.body
Ideologiernes funktioner:
1. Regressiv - vil gerne tilbage til noget vi har haft
2. Progressiv - vil gerne frem til noget andet og nyt
3. Legitimerende - vil gerne være der hvor vi er

De 4 store ideologier:
- Liberalisme
- Kapitalisme
- Konservatisme
- Socialisme

Ideologiske forgreninger:
- Socialliberalisme
- Socialkonservatisme
- Socialdemokratisme
- Revolutionær socialisme
- Neoliberalisme

Partier:
- Politiskparti: Det tager stilling til alt; familiepolitik, landets økonomi, udenrigspolitik osv. Vil gerne i folketinget og har en hierarkisk opbygget organisation
-Interesseorganisation: Minder om politiskparti, men beskæftiger sig kun med medlemmers fx. økonomiske interesser og vil ikke i Folketinget. Har også ofte hierarkisk opbygning.
- Græsrodsbevægelse: Dannet for at fremme en enkelt sag. Vil ikke i Folketinget og har ikke hierarki.

Partityper:
- Folketingsgruppen: Dem der sidder i Folketinget. Dem der føre den daglige politik og dem der tegner partiernes profil i offentligheden.
- Vælgerpartier: Dem der støtter folketingsgruppen. Venstre og Socialdemokratiet er de største vælgerpartier. Har to opgaver: 1. at opstille kandidater til valg. 2. at diskutere partiets principprogram.
- Klasseparti: Et parti med mange medlemmer
- Catch-all parti: Forsøger at hente stemmer på mærkesager i stedet for en sammenhængende ideologi.

Partier i dag:
- Radikale Venstre

- Venstre

- Enhedslisten

- Dansk Folkeparti

- Liberal Alliance

- Socialistisk
- Folkeparti

- Socialdemokratiet

- Alternativet

- Konservative

De fire "gamle partier":
- Socialdemokratiet
- Venstre
- Det Konservative Folkeparti
- Det Radikale Venstre

Partiadfærd:
- Parlamentarisk faktor: Man kan lægge en strategi, så man er sikret at komme i regeringen
- Opinionsfaktor: Når et parti udtaler som om noget der er meget oppe i tiden og populært, men skal stadig hænge sammen med partiet.

Teoretikere partiadfærd
Anthony Downs Model:
- Rationel egoisme
-- Politikere udformere de synspunkter, der giver flest stemmer
- Vælgere stemmer på den, der lover mest der gavner en selv
Molins model
- Politikere vælgerstanpunkt efter ideologi, Kernegruppers interessser, ønsker popularitet, opbakning fra fra andre partier.